262 
hastadt. Pâ Alnön har nämligen adj. Collinder »sett 
atminstone 4 nägorlunda ordentliga tufvor safnt 2 mindre». 
Pâ Yaraldsön funnos enligt Seeland »to tuer saa pas 
langt fra hver andre, at de maatte stamme fra liver sit 
prothallium», yid Traavik »3 tuer med 3 — 5 m. avstand 
imellem» och vid Ölve »2 smaa tuer, ca. 3 dm. fra hver- 
andre». Hvad slutligen Tyroler-fyndorten angär,, sä Säger 
Sündermann (Allgem. Bot. Zeitschrift 1907, p. 146), att 
växten ifraga dar förekom »in drei kleinen Exemplaren». 
Möjligheten att en del sporer äga förmagan att ut- 
veckla prothallier med funktionsdugliga sexualorgan är 
ju icke utesluten, men sa länge detta ej är konstateradt, 
synes man med stöd af föreliggande fakta kunna ifraga- 
sätta, om icke A. Ruta muraria och A. septentrionale 
rent af med lätthet bilda bastarder med hvarandra, när 
blott de yttre betingelserna för könsprodukternas för- 
ening äro för handen. 
Naturhistoriska Riksmuseets Historia, dess upp- 
komst och utveckling. Utgifven med statsunderstöd af Kungl. 
Vetenskapsakademien. Upsala 1916. 290 s. 4:o, 9 t. och 
talrika textf. 
Man far här en intressant redogörelse för utvecklingen 
af Riksmuseet, som kan räkna sin början frän 1819. 
Den botaniska afdelningen har C. Lindman tili författare. 
Den första delen däraf behandlar de vetenskapliga sam- 
hngarna. För tillkomsten af de större eller viktigaste däraf 
redogöres. Den andra delen berör tjänstemännen och den 
tredje botaniska afdelningens lokaler samt erbjuda mycket 
af intresse. I arbetet finnas porträtter af följande botanister: 
0. Swartz, Clas Alströmer, L. L. Læstadius, A. F. 
Regnell, C. H. Branded, H. Kugelberg, J. E. Wikström, 
Hj. Mosén, N. J. Andersson, V. B. Wittrock, H. Ström- 
felt, Alb. Nilsson, A. Sparrman, A. Skarman (och Sven 
Nilsson). I afbildningen af ett af herb arierummen ser man 
bilderna af H. Dahlstedt, C. Jonsson och V. Norlind. 
Da arkegoniaterna tilldelats intendenten för paleobo- 
taniken, har redogörelsen för dessa författats af A. G. 
Nathorst. 
