6 
Omnämnas bör vidare det anmärkningsvärda för- 
hâllande, som Fucus vesiculosus visade. Yid neddoppning 
af lefvande thallusstycken i kokande vatten antogo dessa 
momentant en intensivt gräsgrön färg (om anledningen 
härtill se utredningen hos Willstätter-Stoll, I. 117) 
och vid extraktion med alkohol, dâ en lifligt grön klo- 
rofyll-lösning erhölls, en gulhvit, âtminstone a yngre 
thallusstycken. Kokades dessa därefter med stark sal- 
petersyra, upplöstes materialet till nagon del under ut- 
veckling af kväfoxid tili en citronguh vätska, hvilken 
färg äfven det olösta antog. Behandlades med alkohol 
affärgade thallusstycken *) ater i köld med utspädd Sal- 
peter syra, blefvo de bruna och löstes endast tili en 
ringa grad i vätskan, som ocksa färgades brun. Samma 
bruna färg erhölls a det citrongula materialet i förra 
fallet, när detta försattes med ammoniak i öfverskott. 
Som jag redan i det föregäende antydt, utgör xan- 
thoproteinreaktionen icke nägot specifikt, för ägghyite- 
ämnen utmärkande prof. Enligt Nickel (I. 18) inträder 
den nämligen äfven atyrosin — ägghviteämnenas xantho- 
proteinreaktion synes öfver hufvud endast visa, att i 
ägghvitemolekylen en hydroxy 1er ad aromatisk grupp är 
förhanden, — och likasâ gifva vissa eteriska oljor, hart- 
ser, alkaloider och nägra oxiaromatiska ämnen med 
salpetersyra analog! färgade föreningar. 
Biuretreakti onen infördes genom Sachs redan 
1859 sâsom prof pâ ägghvita i den botaniska. mikroke- 
mien. Till sin verkningssfär har den ingaende under- 
sökts af Schiff. Sâsom namnet antyder, grundar sig 
reaktionen pâ förhandenvaron eller bildningen af atom- 
gruppen biuret, hvilken uppstar genom kondensation af 
2 molekyler urinämne (karbamid) under afklyfning af 
1 ) Anmärkningsvärdt nog regenereras den bruna färgen, n ai- 
de med alkohol extraherade. gulhvita tballusstyckena af Fuchs ve- 
siculosus ligga och torka i lüften. 
