40 
Med art menai* han nâgot helt annat, an vad som van- 
ligen fattas under detta begrepp. De linnéanska arterna, 
dar olika individer ofta äro stärkt differenta, emedan arten 
är sammansatt av fiera former, kallar han med en ny term 
linneoner. Smäarterna. de av Jordan först närmare stu- 
derade morfologiska enheterna inom linneonen, vilka vid 
frösädd äro konstanta, kallar han jordanoner. Da det 
emellertid visât sig, att morfologisk konstans ej är detsamma 
som fullständig konstans, i det att vi under fullkomligt 
samma morfologiska dräkt kunna ha ärftlig olikhet (t. ex. 
rena albinos, som sakna alia färgfaktorer, och albinos med 
inaktiva färgfaktorer; polymera faktorer med samma yttre 
effekt o. s. v.), vilken först genom korsningsexperiment kan 
uppdagas, sä bli ej heller jordanonerna de lägsta enheterna* 
utan detta bli först homozygotem a, d. v. s. de till sin 
ärftliga konstitution fullkomligt lika individerna. For dessa 
först använder Lotsy beteckningen art er. Sä definierade 
äro naturligtvis arterna ocksâ konstanta. 
En rik artbildning kunna vi fa till stand genom kors- 
ning. Ty vid korsning bildas nya och differenta homozy- 
goter. Frân korsningar mellan skilda linneoner av Antirr- 
hinum (majus och glutinosum ) nämnas släende exempel pä 
frân föräldrarna stärkt skilda typer, som uppträdde i kors- 
ningsavkomman. Nâgra av dessa liknade mer Bhinanthus 
än Antirrhinum , representerade säledes ett nytt släkte enligt 
morfologisk skattning. Dâ säledes genom korsning t. o. m. 
habituellt helt nya typer kunna uppstä, anser Lotsy, att vi 
för förklaring av evolutionen ej behöva antaga tillkomsten 
av nya egenskaper, d. v. s. en progressiv mutationsprocess, 
och han ingâr pâ en amper kritik av de Vries mutations- 
teori. Aven gent emot de retrogressiva mutationerna, for- 
lustmutationerna, ställer han sig skeptisk. 
Boken innehâller vidare en diskussion av evolutionsbe- 
greppet, fylogenetiska frâgor, bevisen for evolutionsteorien, 
utdifferentieringen av linneonerna m. fl. problem. Som ett 
försök till en totalteori, baserad pâ de mendelska analyserna, 
är den av stört intresse, dä den lâter oss se evolution spro- 
blemet under en helt annan synvinkel än den vanliga. 
