45 
egna yttranden angâende indusiet hos A. Ruta mur. X 
septentr. ]yda afsevärdt olika ; âr 1891: »Indusier 
i kanten för blotta ögat fnllkomligt hela, under lupen 
otydligt men svagt sargade» och âr 1916: — — »indu- 
siernas fria kant — tätt och oregelbnndet smâtandad». 
Ascherson, som synbarligen ej faste nâgon vikt vid 
beskaffenheten af indusiets kant i dessa fall, gör intet 
uttalande härntinnan för A. Trichomanes X perseptentr. 
och säger, att indusiet hos A. septentrionale X ruta mu- 
raria Aschers. (A. Murbeckii Dörfler) är »fast ganz- 
randig». 
Fran anatomisk synpunkt anger Christ ingen karak- 
ter. Ascherson däremot framhâller beträffande A. sep- 
tentr. X rata mur. den af Murbeck beskrifna, svarta 
sklerenkymbeläggningen pa kärlknippet. Denna frail 
A. Ruta mur. nedärfda egendomlighet anser jag vara 
utslagsgifvande, när tvekan rader, hum vida A. Tricho- 
manes eller Ruta muraria âr medverkande i en hybrid. 
Att det svartglänsande skerenkymet redan makroskopiskt 
är iakttagbart hos friskt material har jag omnämnt i 
en under juli mänad förlidet âr till Sv. B. T. insänd, 
ännu ej publicerad uppsats. Hvarken i rotstocken eller 
i bladskaftet af mitt torkade material frân Alnö har 
jag anträffat ett sâlunda färgadt skerenkym. Jag fast- 
häller af detta och andra anförda skäl vid riktigheten 
af det af mig undersökta exemplarets identifiering med 
A. germanicum X perseptentrionale Christ. Med denna 
hybrids pâ hittills kända lokaler ytterst sparsamma upp- 
trädande, hvilket äfven framhälles af Murbeck vid 
denna hybrids omnämnande i T venne Asplenier etc., 
f örefaller det mig mycket osannolikt, att tillgângen pâ 
Alnö skulle vara sä riklig, att den tilläter förflyttning 
tili annan ort (Hova). Jag häller bestämt före, att det 
exemplar, som av mig undersökts, ej är identiskt med 
det 18 är senare insamlade och af Murbeck undersökta 
materialet, hvilket antagande jag ocksä finner bekräftadt, 
