62 
Stiften lios första gruppen äro, som förut nämnts, alltid 
lika hos samma buske. Nägon gang kan man äfven 
der fâ se ett par stift litet skjutande öfver de andra, 
men da alltid i hufvudets midt, och hafva s âd an a former 
gerna spetsigt sönderdelade blad, sa t. ex. hos R. Alm- 
quistii var. acutioriclens Mtss. Andra grnppens stiftsam- 
ling kan nägon gang, da den är luden, fâ tycke af första 
grnppens, men vanligen sitta da stiften glesare. och ett 
eller annat i samlingens kant är längre an de öfriga. 
Stundom kunna B-gruppens stift vara sammanträngda 
i en längre eller kortare utskjutande pelare; äro de da 
ludna (sä oft a hos kollektivarten Eylanteria ), kan man 
fâ undersöka stiften frän Hera blommor för att blifva 
füllt säker; ty man mä lägga pä minuet, att B-gruppens 
arter kunna framvisa mycket olika stift hos skilda blom- 
mor frän samma buske, ja frän samma qvist. Jag vill 
dock tro, att alldeles glatt a och mycket hàriga stift icke 
förekomma pä samma stam. Stiftsamlingens mer eller 
mindre framskjutande, vare sig löst eller i pelarform, är 
ingen säker karakter i som man förr trott). Dels kunna 
nemligen stiften fram pä eftersommaren skjuta ut längre 
ur nyponen än vid och strax efter blomningen (väl be- 
roende pâ att smäfrukterna växa), dels äro de stundom 
af olika längd t. o. m. inom samma blomknippe. Jag 
har sett ett ex. af R. abietina Gren. frän Schweiz, hvars 
midtnypon hade stiften i ett litet hufvud i sjelfva ny- 
ponmunnen, under det tvenne sidonypon hade mycket 
längt utdragna stift. Säsom norm kunna vi fastslä 
beträff'ande stiften, att regelbundenhet räder hos A-grup- 
pen, variation i hög grad hos B-gruppen. 
Anm. 1. Ehuru min framställning här egentligen 
gäller blott svenska Bosor. är jag, pâ grand af hvad 
jag redan haft tillfälle se hos utländska arter, böjd för 
att tro, det alla förekommande Rosa-arter kunna föras 
tili endera af ofvannämnda tvenne grupper. Sä höra tili 
Rosst eon (flobatfP bl. a. R. Fendleri Crép.. R. uriensis 
