Lagg. & Pug.. R. montana Chaix., R. pomifera Herrm. 
och R. glutinosa Sibth. & Sm. Till Rosæ diffusez höra 
bl. a. R. sempervireus L.. R. micrantha Sm.. R. stylosa 
Desv., R. Chavini Rap.. R. abietina, Gren., R. agrestis 
Savi, R. sepium Thuill. (knappast identisk med agrestis). 
R. tomentella Lem.. R. Seraphini Viv.. R. rhætica Gremli 
(atminstone diverse former med detta namn) samt (enl. ex. 
i mitt herb, fràn Kishon. Palestina) R. phoenicea Boiss. 
Anm. 2. Af R. tomentosa Sm., som jag for till grupp 
A., har Keller upptagit former med »Griffel kahl». 
Sâdana former har jag ej sett och tviflar pa, att de 
tillhöra tomentosa Sm. Eller kanske det är ett »undan- 
tag, som blott betyrker regeln». 
Anm. V. Ofvan har jag försökt indela Rosa-slägtet 
i 2 grupper. Egendomligt är, att andra kritiska slägten 
ocksa kunna klyfvas i just 2 väl skilda underafdelningar. 
t. ex. Hieracium i Pilosella Fries och Archieracium Pries. 
Taraxacum i arter med röda frukter och arter med gra- 
eller brunaktiga frukter. Jfr äfven Carices distigmaticæ 
och tristigmaticæ (med »und antagen» C. saxatilis och C. 
acutiformis ß spadicea). 
Hos standarne har jag ännu icke funnit nägra egen- 
skaper, värda att anteckna, ej heller hos smafrukterna 
< af svenska arter). 
Kronbladen erbjuda goda karakterer; storlek, form 
samt basens större eller mindre bredd äro att observera 
och kunna visa ganska bestämd skillnad mellan olika 
arter. Allra först f aller ju dock f argen i ögonen och 
den bör man äfven skarpt söka iakttaga i dess minsta 
nyanser, i synnerhet som den är Rosornas niest kon- 
stanta karakter. (Detta gäller nog äfven odlade Rosor). 
Ett godt kännemärke för att skilja villosa-&rX.Q\' frân 
tomentosa - arter är de förras högre färg hos blommorna. 
Ofta kan man äfven pä afstand skilja vissa virens-&rtQr 
(t. ex. R. marisstrandica At) genom deras lysande röda 
blommor frän andra bredvid växande. Cuw/»«-arternas 
