98 
clana arter som Galamagrostis epigejos, Ranunculus lingua. 
Carex dioica, C. limosa , C. chordorrhiza o. s. v. ; sädana 
öfverraskningar möter man emellertid alltid, dâ man 
har att göra med mindre floromrâden. Uppsatsen liar 
i motsats till flertalet moderna växtgeografiska publika- 
tioner fâtt en i förhällande till det rika innehâllet myc- 
ket kortfattad och koncentrerad form. Härigenom har 
den kommit att bli nagot vilseledande i fraga om de 
enskilda arternas ntbredning inom floromrädet, och det 
är detta förhällande, som manat mig att omtala mina 
egna erfarenheter med afseende pâ floran i Nyköpings- 
trakten. 
De omräden, som Blom och jag undersökt äro ej 
desamma, men tili hvarandra närgränsande. Blom an- 
ger som sitt arbetsomrade Nyköpings stadsomräde, 
Nikolai socken och närmast angränsande delar af Hel- 
gona och Svärta socknar, ett, sasom det synes, ej skarpt 
begränsadt o'mrâde; mina undersökningar ha gjorts ute- 
slntande i Helgona sockens mellersta och norra delar: 
mitt arbetsfält vidtager sälunda vid nordgränsen af den 
af Blom beskrifna trakten. 
En jämförelse mellan Bloms uppgifter och mina 
anteckningar visade, att omkring 300 arter, som Blom 
anger vara allmänna i Nyköpingstrakten, synas vara 
det äfven i det af mig nndersökta omradet. Därvid 
vill jag dock göra tva reservationer, nämligen för det 
första, att jag ej genomforskat norra delen af Helgona 
socken sä grundligt, att jag kan gâ i god för, att alla 
dessa 300 växter finnas öfver heia omradet. Växternas 
växlande ntbredning inom ett omrâde beror i hög grad 
pâ storleken och rikligheten af de för de olika arterna 
lämpliga lokalerna inom detta omrâde och häruti före- 
kommer ofta stör olikhet mellan närliggande omraden. 
För det andra är begreppet »allmän» ganska tänjbart 
och säger t. ex. föga om individmängden ; sä är individ- 
mängden inom ett omrâde af t. ex. Chrysanthemum leu- 
