131 
Potamogeton natans: fruktstenar, blad och stjälkrester, 
Ceratopliyllum denier sum: frukter rikligt. 
De i gyttjan förekommande snäckskalen, hvilka, 
som nämndt, voro särdeles talrika, tillhörde Ancylus 
fluviatilis, Sphaerium corneum , Bithynia tentaculata, Ano- 
donta samt Planorbis- och Pisidium- arter. I gyttjan 
iakttogos därjämte pâ fiera stallen fiskben och fiskfjäll, 
äfvensom nâgra insektlämningar. 
Den andra lokalen, dar fynd af Salix- blad med 
Rhytisma salicinum gjordes, var en torfmosse, hörande 
under nr. 10 Saritslöf. Som redan i det föregaende 
nämnts, träffades svampen här a tvâ olika nivâer, näm- 
ligen dels i den under torfven liggande snäckrika gyttjan, 
dels i en denna senare underlagrande, mera sparsamt 
snäckförande, brun gyttja. Bäda aflagringarna hade i 
mossen en mäktighet af 0,so m. hvar. 
Den sistnämnda, bruna gyttjan i Saritslöf s mosse 
innehöll följande växtfossil: 
Pinus silvestris: barr, barkfiak, 
Populus tremula: knoppfjäll, blad, 
Betula verrucosa: frukter och hängefjäll rikligt, 
Salix caprea: blad, 
Salix aurita: blad, 
Menyanthes trifoliata: frön, 
Nymphaea alba: frön, bladärr, 
Potamogeton natans : fruktstenar, 
Carex sp.: nötter, 
Ceratopliyllum demersum : frukter, 
Rliytisma salicinum: de glänsande svarta sklerotie- 
fälten träffades a ett blad af Salix caprea. 
Gyttjans sparsamma snäckrester härrörde af Valvata 
piscinalis och Planorbis- arter. 
De ofvan beskrifna gyttja följande, stärkt kalkhal- 
tiga och pâ snäckrester rika aflagringarna, den s. k. 
snäckgyttjan, voro likaledes bildade under furuperioden. 
De här insamlade fossilen tillhörde följande arter: 
