210 
Tubeuf och Servettaz kommit till fullständigt motsatta 
résultat. Om Tubeufs försök med Pica skall jag längre 
fram yttra mig. 
Mina undersökningar äro utförda under âren 1912— 
1917 och afsâgo att nâgorlunda fullständigt utreda, 
hvilka bär- och torrfrön som spridas af de europeiska 
krâkfâglarna, i hvilken utsträckning och pâ hvilka af- 
ständ denna frötransport äger rum, samt tili hvilka slag 
af växtplatser fröna föras. För att lösa dessa inveck- 
lade problem kräfdes i första hand naturstudier under 
alla ârstider. Dessutom har jag insamlat en mängd 
uppkastningar och exkrementer samt anställt gronings- 
försök med däri anträffade frön. Vidare har jag under- 
sökt innehâllet i matsmältningskanalen hos skjutna 
krâkfâglar och sökt samla viktigare prim äruppgif ter om 
dessa faglars födoämnen, som finnas spridda i den zoolo- 
giska och botaniska litteraturen. Min uppsats är när- 
mast att betrakta som en förstudie tili en spridnings- 
biologisk monografi öfver de holarktiska och neoboreala 
omrâdenas krâkfâglar. Inom dessa dj urgeografiska 
omrâden tyckas krâkfâglarna vara de viktigaste 
fröspridarna bland landf äglarna. 
Färska bollar och exkrementer underkastades en 
liknande urtvättningsprocess, som ute i naturen kommer 
tili ständ genom regn- och smältvatten. Mänga upp- 
kastningar och exkrementer af mindre fast konsistens 
sönderföllo emellertid redan vid första tvättningen. Gro- 
ningsförsöken började i regel tidigt pâ vären, och gro- 
ning inträdde i allmänhet raskt. En del frön grodde 
emellertid först fram pâ sommaren eller päföljande 
höst. — Dâ annat ej uppgifves, innehöllo tarmarna hos 
de undersökta fäglarna endast amorfa massor. 
Följande förkortningar användas : Boh. (Bohuslän), 
Dnm. (Danmark), Dsl. (Daisland), Eng. (England), Fink 
(Finland), Grl. (Grönland), Hls. (Hälsingland), Hrjd. 
(Härjedalen), Isl. (Island), Ital. (Italien), Jmt. (Jämt- 
