280 
Sidogrenarnas terminalparti visa de kraftigaste upp- 
atkrokningarna (se ocksâ Tabell II); basalpartiet följer 
efter i lângsammare tempo. Redan efter 60 min. visar 
en av grenspetsarna pâ den första försöksplantan en 
uppâtkrôkning av 11°, medan däremot grenens basal- 
parti först under loppet av andra timmen börjar räta 
pâ sig. Under de första 60 min. visar det t. o. m. en 
nedâtkrôkning av 4°. Samma fôrhâllande finna vi hos 
plantan 2. Det är tydligt, att om den geotropiska sen- 
sibiliteten vore lika stark utmed heia grenen, skulle 
uppâtkrôkningen börja i den zon, dar tillväxten är 
starkast. Alldenstund längdtillväxten hos Atriplex är 
starkast i grenspetsarna, skulle vi ocksâ vänta en kor- 
tare reaktionstid för dessa än för grenens basala delar, 
där tillväxten är langsam. Detta förklarar emellertid 
icke nedätJcrölcningen i grenens basaldel under första de- 
len av försökstiden. Som vi i de följande tabellerna skola 
se, inducerar ljus en horisontal tillväxtriktning. Da nu 
grenspetsen redan under de första 60 min. reagerar 
för ändringen i belysningsförhallandena (i detta fallet 
mörker), under det att basaldelen fortsätter i den rikt- 
ning, som inducerats under föregaende periods ljus- 
förhällande och först senare stämmes negativt geotropisk 
maste man hälla för troligt, att en verklig retningsfort- 
ledning äger rum fran grenens spets, där retningen 
först percipieras, tili basaldelen, som salunda först efter 
ett längre tidsintervall percipierar retningen och där- 
efter reagerar. Märkas bör, att Atriplex prostrata Bouch. 
samt de depressa formerna av A. latifolium , A. patulum 
och A. Babingtonii hava nodi stärkt uppsvällda tili 
skillnad fran de upprätta formerna, och detta är sär- 
skilt fallet med sidogrenarnas insertionspunkt er pâ ter r 
minalskottet. Den geotropiska reaktionsförmagan för- 
svinner sa smâningom i de nedre internodierna i den 
man dessa mista förmagan att tillväxa men stannar kvar 
i de uppsvällda nodi, . sä att de gamla, stundom meter- 
