DIE JAKUTISCHE SPRACHE IN IHREM VERHÄLTNISSE ZU DEN TÜRKSPRACHEN. 
63 
«i,iä, куот» 6rräp «iiä, куотта» дасйііаріи, — оноіі «якуты» діан аттабыттар 
сахалары. Іті саца каібіт ііои тугу дадаііы ылбакка іккі сыл тухары сыі- 
рыбыттар, оноп барка дадапы таптаппыттар. Бірда сас іккі одус тірітін 
κöpдÿöбÿ'Γ'räp ; ону Тыгын бійрбіт; ону ылан баран, ciprä саба уран баран 
ол сірі кордур бысылахтар. Ону cäpäjän: «тугу гыііары гынар буоллах- 
тараі?» діан, тугу гыналларын кбрубхтарін ісін: «ча, ыльщ!» діабіт Тыгын, 
Ол іккі одус тірітін іккі нутча сап курдук быстыбат äpä гына тйібіттар, 
ол räHjä ол саптарынан хонуну тогурутчу таппыттара, ол räHj’ä тодосонон 
бйііаті саіталабыттар, ол räiijä; «бу турдун!» дір бысылахтар. — «4ä, 
буоллун!» дійн сахалар кысамматтар. Онтон ол Ссяс cajum іккі нутча суох 
буолан халбыттар. Ону сорох нон корон Тыгьщца капсйбіттар: «бііі іккі 
путча ÿra олорон баран cogypÿ бара турдулар — нікті нон!» діан. Мантан 
амій умнан олордулар хас ама сылга бііі нутчалар баііа саіталабыт тодо- 
солорун ылбакка толку]ун біібаттаріттан; сонон турдулар ол тодосолор. 
jr_ 
Усус сылыгар, от-мас кбдбрбн ардйдінй, сарсыарда, тбрубн баран 
кбрббтох масынан сытыары оцорон тадарбыт урдук намтысах даданы 
хону туолар аібах yiäläp бар буолбут. Ол iciräp тасыгар ыам бырдадып 
курдук аібах урукку каіан барбыт іккі путча курдук ноннор сыіцаллар 
урукку тодосо са]ыллыбыт хонутугар. Ону сахалар коронеор куттанан 
cy6äläcälläp муіуустан. Онно cÿ6âTiH булаллар; «бу сада кйібіт нону оШртбп 
Käöiciäxxä» дійн. Уонна мустан саха сатынан ырахтан ытыалыллар чуга- 
сабакка ол yiä туппут сірдарін чугасынады булгун]ады дурдаланан. Ол 
охторо piägä TijäH тусйр, бір даданы нутча біббт. Сахалар ісіттахтйріиа — 
кісі утуруктурун курдук улаххан тыас буолар, онно сахалар ölö тураллар, 
Ону öäjäläpiH іккі ардыгар баркісіПйр: 
— «Цікті, бадацы! Нутча утуруктатадын äjbi öIöh істйхпіт!» діан. 
Отчодо Тыгын уола бара — «Чал-бас» дійн аттах, бйрт кустйх, карсіа 
міу-іШх кісі. Ол йтйр: 
— «Мін кбрдбхпунй — тыас тыасатадына отон курдук кйійн кісіні 
цбіо тусйр: онтон ölöllöp!» дійн. 
Чал -бас 6üjüTü бйргйсйтінйн ол отон курдугу саба тбттбру охсон 
кйбісйр: опон кіні біббт. Онтон сатан мбккусуб суох буоланиар сахалар 
олороллор хас ймй хонукка. Онно нутчалар ііійійрін тасыгар мііуігйс ам- 
таннах астары, ол rüiijü уруц кубх хоруо^каны ысаи кйбіспіттйрін сахалар 
одолоро булан ітігйстйн адалаллар адаларыгар - ijülüpirüp. Ону aMcajaii 
кбрдбхтбрунй — бйрт Minjirüc, хоруоцкалара бйрт учугйі. Онтон ортомо 
суох акары мйнік улахан нон йібйх мустан tîJüh ітігйстіИйр. Ону усуіі 
тітінйн убсаттйн ол мустубут і.іону уіту тусйрйн мйііттйрйн бібртбн 
кйбісйіійр, 
Онтон Чал-бас бйркй абаланан Kypyvyjap, сатын тутан сол дурда 
