5. OM NAIUNEN. 
XXVU 
clen, enligt den anforda engelska Comlteens forslag, bora borja fran 
Syst. Nat. ed. XI J, 1766, som iir den mest bekanta, hvilket dock 
ilr alldeles oriktigt. Denna nomenclatur framtrader forst sasoin 
princip i Zoologien uti S. N. ed. X, 1758, bvarest den ar full- 
standigt utford genom hela djurriket; och dessutom finnas i denna 
iipplaga manga arter som aro val bestamda, men som blivit vida 
samre framstallda i ed. XII, bvarest stundom oriktiga synonymer 
eller beskrivningar tillkommit, eller som dar liro alldeles uteglomda; 
t. ex. Lanius senator L. X, hvilken saknas i ed. XII, men sedan 
aterkommer hos nyare forfattare under manga namn: L. pomera- 
nus M. Carlss., L. rutilus Lath., L. rufus Briss., Temm. Man. et 
rec., L. collurio var y rufus Gm. (men L. rufus Linn. XII ar en 
fogel fran ]\Iadagaskar). — Fran Syst. Nat. X, 1758, maste saledes 
artnamnen borja i Zoologien. I Botaniken borja de fran Linn ei 
Sp. Piant. 1751 (Fries, 6m Vilxt:s namn; Bot. Util. I, 1843). 
Hos aldre forfattare finnas visserligen ofta en sort artnamn, hvilka 
dock endast forekomma tillfiilligtvis, sasom en slags definitioner; 
men sasom princip-enliga namn finnas de forst i Linxes nyss 
anforda arbeten. — Dctta galler dock endast for artnamnen; geniis- 
namnen aro nagot iildre och infordes i Botaniken av Touenefort 
pa 1690-talet. I Zoologien maste de anses borja med Linnei S. 
X. I, '1735, hvilket iir det forsta arbcte, som konsekvent och sa- 
som princip infor genus-begreppet i denna vetenskap, men ilven 
genom hela djurriket. jMan har visserligen pastatt att Baius langt 
fore Linne uppstallt Zoologiska methoder och infort slagtnamn; 
livilket sa vida kan vara riltt, att han oftast fordelat de arter han 
omtalat nagorhinda efter loo-ikens refler, hvilket dock aven stun-. 
dom galler om nagra iildre forfattare, i synnerhet om Wotton och 
Belon, biida fran mediet av 1500-talet. IMeii ehuru Kaius, sasom 
fiera foregiingare, uppforer och beniimner iitskilliga genera bland 
foglar och fiskar, sa sker dock detta liksom tillfiilligtvis, blott pa 
spridda stallen, hiir och diir, utan att genera anses for en nod- 
viindig dei av Sy sternet. 
Jiimte Lixne maste vi i fraga om Zoologiska systemets ut- 
bildning niimna Aetedi, hvars ”Ichthyologia”, som Linne ar 1738 
utgivit i Leyden, efter sin ar 1735 i Amsterdam drunknade viins 
manuscripter, ilr ett monster for systematiska arbeten, som upp- 
staller bestamda, val definierade och benamnda genera, men iinnu 
inga artnamn *). 
*) Artedi var fodd 1705 i Xordmaling i Norrland (63t'2° lat.). livarest bade 
hans far ocb bans farfar voro Kyrkoherdar. Ursprungligen bette ban, 
