INLEDNING. 
XVII 
dem hos Strutsarna; — hos Aquila, Buteo och nagra hera aro 
de rudimentara; men hos de flesta i^ovfoglar saknas de fullkom- 
ligt. — Rovfoglarna aro i allmanhet Desmognatha (jfr sid. vii), 
men hos Aquila chrysaetus iiro proc. maxillo-palatini fiillkomligt 
atskilda, ehuru liggande nara tillhopa; — hos Gypaetus aro de 
vidare atskilda an hos manga ”Schizognathae”. Huxley an- 
miirker sjelv att dessa ben aro atskilda hos Ugglorna (Strix L.) 
och man finner Hera sadana undantag, som visa att dessa benens 
form icke ge goda karakterer for storre grupper, samt att inre 
delars form i allmanhet kan vara ganska ombytlig och, sasom 
karakterer, icke ager nagot foretnide framfor yttre delars form. 
J)a de dessutom iiro svara och for mangen omojliga att imdersoka, 
sa bor man undvika att begagna dem. ^len de former av inre 
delar, som iiro befimna egna for en grupp, stor eller liten, kunna 
eller bora alltid omniimnas for att visa gruppens allmiinna bildning 
och beskalfenhet. — Det kan hiir fortjena omniimnas, att inga 
inre karakterer kunna uppvisas, hvilka lika allmiint och siikert ut- 
marka de tva hogsta djurklasserna, som just de ytligaste av alia: 
bekliidnaden mcd hiir eller fjiidrar *). 
Sokandet pii anatomisk viig efter grunder for bestammandet 
av djurformernas foriindringar och hiirkomst, samt saledes for de- 
ras verkliga sliigtskaper, skola alltid komma att fortga och de skola 
utan tvivel leda oss ganska liingt, mojligtvis iinda till sannolika 
antaganden att en miingd nu helt olika djurformer hora tillsam- 
man sasom hiirstammande fran samma forfiider, hvilka ater mojli- 
gen kunna ha varit ganska olika med sina nu levande avkomlin- 
gar. Mojligtvis kan en god borjan, med avseende pa foglarna, 
vara gjord i Huxleys uppstiillning efter cranii bottenben. Yi ha 
sjelve, liksom manga andra, liingesedan anmiirkt en viss likhet i 
huvudets och nabbets (eller ansiktets), till och med i kroppens 
bildning hos Columba, Procellaria och Larus samt Cliaradrius. 
livilka alia iiro Schizognathaa, avensom dylika likheter bland. 
de Desmognatha sliigtena: hos Ardea med Alcedo L. och med 
Accipitres i allmiinhet samt mellan Accipitres och Totipahnes^ hvil- 
*) Hiirvid kan anmarkas, att haren tyckas fullkomligen saknas hos Uvalarna, 
som dock aro daggdjur, sa vida man ej vili med Brisson m. fl. anse 
dem for en egen klass. Men har finnas likval verkligen hos dem pa dver- 
lappen, i form av ntsvallda, outbildade rudiment. — Vi skulle dock anse 
vida riktigare att avskilja Hvalarna sasom en egen djurklass, an att gora 
detta med Marsupialia, oktadt dessas utveckling ntan placenta och brist 
pa corpus callosum. 
Methodi Avium disponendarum expositio. Inledning. B 
