INLEDNING. 
III 
lordelning, reclan ar 1830 — 31, oberoende av andras arbeten, 
hos vara arter fimnit de egenheter i vingens och baktans bild- 
7iing, som utmarka de egentliga Tattingarna (Oscines) och 
skilja dem fran alia ovriga foglar. Under ett liingre vistande i 
Stockholm, aren 1833 och 34, da jag larde kanna Nitzschs, 
l^ONAPARTES m. flis arbetcn, erholls iiven tillfalle att i Zool. 
Riksmuseum imdersoka arter av de llesta kanda hufviidformer 
av foglarna, da det befanns att de anforda delarnes bildning en- 
samt tillhorde just de slagten som Nitzsch pa anatomiska grmi- 
der hade sammanfort under namnet Passerina?, och saledes ut- 
gjorde ett fullstilndigt och uteslutande kiinnetecken for denna 
grupp. Denna iipptiickt foranlcddc det ovan anforda systemet 
av 1835, uti hvilket dock namnen iiro savida oriktiga, att de 
(Egentliga Ordines benamndes Legio 1, '1 etc. och voro forde- 
lade i mindre grupper mcd namn av Ordines, men svarande 
ungefar mot de nuvarande ’’Cohortes”. En i detta och andra 
hanseenden nagot riittad oversigt av samma mcthod blev inford 
I Vet. Akad:s llandlingar 1843, sid. 374 — 7. 
Nagon tid derefter fimno Iveyserling och Blasius att alia 
de europeiska foglar, som liga sangapparatet, utom Larkorna 
(Alauda L.), ha tarsens baksida (sala) bcklildd av 2:ne hela, 
langa och smala hud-remsor, hvaremot Larkorna samt alia ov- 
riga foglar ha tars-salans hud pa tviirs delad i inindre stycken 
(dler fjall. Denna iipptiickt publiccrades forst i Wicgmanns 
Archiv 1830, 332, och sedan i samma forfattares Wirbelthicre 
Ruropas, 1840; men vacktc foga uppseende till dess att Joii. 
Muller fann att sangapparatet saknadcs hos en mixiigd av de 
slagten, sardeles amerikanska, som for ovrigt fullkomligt likna 
sangfoglarna och som av Nitzscii, i Pterylographien, uppforas 
bland dem, samt iiven av mig blivit riiknade dit enligt de funna 
vttre kiinnctecknen for forsta Ordnino*en. Sadana slagten aro 
t. ex. de Amerikanska Ampelidince (Ampelioninae uob, infra), 
PiprcE, Tyrannince. Tliamnophilinos m. H. (eller vara flesta Osci- 
nes scutelliplantares). Jamfor vidare hiirom; Mlill. Archiv 1844. 
dahresber. p. (12, och Berl. Bericht., Juni 1845 samt slutl. deu 
fullstiindiga avhandlingen i Berl. Abh. 1845 (tr. 1847). 
I sammanhang mcd denna iipptiickt foretog Caranis en rc- 
vision av foglarnas yttre delar och fann att alia de sliigtcn, som 
befunnits sakna sangapparat, iiven hade pa hvarjehanda siitt de- 
lad tars-sala, samt att formen av denna delning var olika hos 
olika familjer och ganska karakteristisk for Hera bland dem. 
