II 
INLEDNING. 
namn af Passcreaiix (Passeres, Tattingar), fran livilka lian doek 
avskilde alia dem, som ha 2 tar riktade bakat, livilka han kal- 
lade Grimpeurs (Scansores, Klattrare). Harigenom vanns den 
stora fordelen, att de hada Ordiiiiigarna blevo val begransade 
ocb grimdade pa en tjdlig yttre character. Att ett stort antal 
frammande former kvarblevo bland Tattingarna, marktes miiidre, 
till folje av den ringa yttre olikbeten bos skilda fogelformer. 
]\len ett par artionden darefter fann Nitzsch, att manga bland 
dessa slagten saknade den egendomliga, redan av Cuvier be- 
skrivna anordningen av nagra mnskler pa nedre larynx, som 
ntmarker storsta antalet av Cuviers Passereanx, till bvilka alia 
vara egentliga Sangfoglar hora, bvarfore dessa mnskler blevo 
kallade sangmuskler eller sdng apparat, ebnrii de aven finnas bos 
ditborandc arter, som icke lata hora nagon egentlig sang (Cor- 
vus, Parus, Muscicapa grisola m. tl.). Nitzsch kimgjorde ej 
sina upptackter pa ett stiille, utan blott i ganska spridda sma 
uppsatser, isynnerbet i de anatomiska tillaggen vid bvarje ge- 
nus i Naumanns N. G. der Vogel Deutscbl. II — IV (1822 — 4) 
samt i andra strodda uppsatser (t. ex. Art. Passerinaj i Erscb 
et Grubers EncycL, publicerad efter lians dod. Det Ornitbo- 
logiska System, som ban uppgjort ocb som grundade sig pa 
utomordentligt vidstriickta ocb noggranna anatomiska undersok- 
ningar, blev av bonom sjelv blott framstiilldt sasom ett kort 
namnregister i lians avliandling ”de Avium Arteria carotide”, 
1829, nien alldeles utan uppgift av grimderna for detsamma, 
bvarfore det ej kunde viicka nagon synnerlig uppmarksambet. 
Uti detta system fordelas , samtliga foglarna i 23 grupper (Ord- 
ningar eller familjer) namligen: 1, Accipitres L; 2, de egenti. 
Passerinai; 3 — 8, sex sma grupper, bildade av de Cuvierska 
Passeres som sakna sangapparat, tillbopa nied Cuviers Scanso- 
res (nanil. ”Macrocbires, Cuculina', Picinae, Psittacinae, Lipo- 
glosscc ocb Ampbibolae”), o. s. v. *). For den speciella Orni- 
tbologien fingo Nitzschs upptackter egentligen fiirst viirde se- 
dan de slagten, som han funnit sakna sangapparat, blifvit al‘ 
Glogek, i flandb. der Vogel Europas, 1834, skilda fran de ov- 
riga, ocb uppforda sasom en egen afdelning af Tattingsordningen. 
Sjelv bade jag, under ett i langre tid fortsatt studium av 
foglarnas yttre delar, just med afseende pa deras systematiska 
*) Efter hans dod publicerades detta system nagot utfdrligare av Burmehtn- 
i N:S Pterylographi, 1840. 
