FORORD. 
E 
arbetet att uppgora ett register over Forfattares namn, helt enkelt 
i alfabetisk ordning, med uppgift pa deras skrifter. Goda upp- 
lysningar erhallas visserligen uti Agassiz Nomenclator, som dock 
redan ar nagot gammal (1842 — 6). Sadana kimna ock fas i Carus 
ct Engelmanns Bibi. Zool., men bar trottnar man vid att soka, 
emedan sjelva arbetet ar alltfor sonderdeladt i systematisk form 
och registret, som bar ensamt kan foljas, icke inneballer tillrack- 
liga upplysningar. — Giebels nyligen borjade Thesaurus, inne- 
baller visserligen mycket, kanbanda alit, men den iir annu mera 
systematiskt sonderdelad, sa att man svarligen kan begagna den 
forr ixn arbetet blir fardigt ocb forsedt med ett godt register; det 
tyckes dessutom forrada stora brister. — G. R. Gray’s utmarkta 
ocb nyttiga arbete: Handlist of Birds 1869 — 71, upptager visser- 
ligen all speciell ornitb. litteratur, anda till sednaste tider; men 
man inser liitt att den anforda bristens avbjelpande icke bar kun- 
nat medbinnas, liksom citationerna vid ett stort antal arter. 
Det lilia arbete som barmed lemnas at allmanbeten bar blott 
till andamal att framstalla mina enskilda asikter av fogelklassens 
ordnande ocb innefattar icke pa langt nar alia givna, underordnade 
slagtnamn. Hiir var saledes icke ratta stallet for bristens avbjel- 
pande, bvarfore jag ofta icke velat spilla tiden med att soka. — 
Vid de allmannast bekanta namnen ocb dem som aro tillrackligt 
upplysta pa ett citeradt stixlle, bar det bar varit nog att anfora 
namngivarens signatur. Men pa de flesta stallen, ocb genast fran 
borjan, bar jag anviindt ett annat ofullstandigt siitt att citera (t. 
ex. Notodela Less. Belang. Voy.), bvilket visserligen iiven kan 
klandras, eburu det lemnar vida biittre upplysning om namnets 
ursprung, iin det av mig klandrade. 
Da man lemnar underrattelser i vetenskapliga amnen iir det 
en skyldigbet att lemna dem sa fullstandiga att de verkligen bli 
upplysande for bvarje bildad person som ej kanner dem foriit. 
Det ar saledes ett fel, bvilket dock naturbistorici ofta bega, da de, 
sasom fadernesland eller fyndort for en art, uppgiva ett obetydligt 
ocb foga bekant stiille, en liten stad eller by eller en for de flesta 
okand 6 o. s. v., utan att derjemte anfora i bvilket land eller ba\ 
