UPSALA UNIVERSITETSBIBLIOTEKS LEDARE 29 
institutionens öden. Till sin lycka fick han året efter sin ut- 
nämning till medhjälpare sin lärde efterträdare. — Med Fants 
utnämning upphörde den sammankoppling af bibliotekariatet 
med en slags professur i litteraturhistoria, som ingalunda varit 
till båtnad för institutionen. 
Bland nyheter från hans tid är att omförmäla, att biblio- 
teket omsider 1860 trädde i bytesförbindelse med Ungefär 40 
utländska universitet. Redan 184g hade professor Caesar i Mar- 
burg gjort framställning härom, men det hade här fordrats hela 
tio år för att klara den enkla saken. 
Bland förvärfven i Fants tid kunna nämnas tvänne från 1860 
af Göran Wahlenbergs och öfverkammarherrn grefve C. G. Oxen- 
stiernas boksamlingar. 
Fhuru Fant icke utgifvit några skrifter om biblioteket, vitna 
dock hans bevarade uppsatser från yngre dagar, att han ej 
saknat en god blick för dess behof, och huru dessa borde af- 
hjälpas, ehuru tid och omständigheter hindrade förverkhgandet 
af hans tankar, liksom han ej heller, framför allt på gamla 
dagar, ägde kraft att genomföra några reformer. 
23. CARL GUSTAF STYFFE. 
Född 28 mars 1817, student 1835, magister 1845, e. ord. amanuens 
i Riksarkivet 1843, ordinarie dito 1853, vice bibliotekarie i Upsala 28 
dec. 1858, bibliotekarie 4 mars 1864, afsked 16 maj 1882, död 20 mars 
1908. 
På denne märklige man kan, i motsats mot hvad som var 
fallet med Schröder, väl tillämpas det klassiska ordstäfvet »esse, 
non videri». Rikt utrustad på hufvudets vägnar, ej minst 
med ett nästan fenomenalt minne, hade han bedrifvit synner- 
ligen grundliga studier, framför allt på historiens och geografiens 
område, och han vidgade dessa troget under en ända in i det sista 
fortsatt forskning. Allt detta i förening med en inledande 
femtonårig skolning i Riksarkivet, som gjorde honom fram.för 
de flesta på sin tid djupt förtrogen med allt hvad som hörde till 
handskriftkunskapen, tycktes utgöra en säker borgen för, att 
hans verksamhet vid Upsala Bibliotek skulle för detta blifva 
