14 CLAES ANNERSTEDT 
giska läggning lätt förklarligt. Eminent häfdaforskare som han 
var, begynte han ock 1712 och fortsatte troligen in på 1719 att 
gifva kollegier i fosterlandets historia, i hvilka dock den litterär- 
kritiska synpunkten var förherrskande. 
Hans tryckta bibliografiska arbeten, försåvidt de röra biblio- 
teket, äro i) den 1706 tryckta katalogen öfver Sparfvenfeldts 
donation, i hvilken dock O. Celsius d. ä. behandlat de orientaliska 
arbetena, 2) diverse smärre uppsatser i Acta Literaria (Veten- 
skaps-Societetens tidskrift). I handskrift föreligger dels den ofvan- 
nämda katalogen öfver latinska och grekiska Mss., dels i Lin- 
köpings bibliotek en 'Notitia auctorum, qui scripsere liistoriam 
Sueciae civilem, ecclesiasticam, litterariam et naturalem', således 
en slags föregångare till Warmholtz bekanta Bibliotheca. 
Det bör till sist ej glömmas, att Benzelius stiftade CoUe- 
gium curiosorum, som 1719 omskapades till Upsala Vetenskaps- 
Societet. 
13. ANDRRS PALM ROTH. 
Födelseåret okändt, student 1Ö91, [ovisst om han promoverats] 
docent 17 juni i6gg, moralium professor i Pernau 25 maj 1701, biblio- 
tekarie 31 okt. 1724, död .4 dec. 1725. 
Från hans korta tjänstetid är endast att omförmäla, att 1725 
aflemnades Palmskiöldska samlingen, som, efter att den vid 
seklets slut bundits, räknade omkring 500 \'olymer. 
14. GÖRAN WALLIN. 
Född 31 juli 1686, student 1696, magister 1707, teol. lektor i Her- 
nösand 20 sept. 1710, teol. doktor i Wittenberg 1723, botpredikant 
22 jan. 1724, bibliotekarie 5 mars 1726, tillika teologie professor 19 
juni 1732, superintendent på Gotland 19 aug. 1735, biskop i Göte- 
borg 9 okt. 1744, död 16 maj 1760. 
I 
En man af ovanlig lärdom, fullt \ärdig att upptaga Benzelii 
mantel, hade han att kämpa med svårigheter, som denne aldrig 
fått erfara. Trängseln i lokalen var blefven odräglig, och hans 
förslag 1730 att tillbj^gga en flygel till Gustavianum hade ingen 
