4 CLAES ANNERSTEDT 
mörkret och den oerhörda trängsehi i den tarfhga bibhoteks- 
byggnaden voro så mycket mer af skräckande. Denna byggnad, 
belägen i domkyrkoterrassen snedt mot Gustavianum, bestod af 
tre rum i hvardera våningen, af hvilka den nedre var så godt 
som en jordkällare. Huruvida Loccenius haft någon del i det 
ärliga katalogsarbete, som hans amanuenser, först Petrus Lau- 
rentinus och sedan Carolus Petri Wallinus (död som dom- 
prost i Skara), utförde, är omöjligt att afgöra. Intresserad för 
saken har han måst vara, då detta arbete tydligen afsett att 
möjliggöra den inventering, som härigenom kom till stånd 1676. 
De icke obetydliga luckor i bokbeståndet, som då kommo i 
dagen, kunna till stor del hafva berott på, dels att lokalens be- 
skaffenhet omöjliggjorde hvarje säker kontroll, dels att Locce- 
nius, liksom sedan Wolf, Obrecht och Norrmannus, ville om- 
stöpa uppställningen efter sitt hufvud, utan att dock en dylik 
vid något af tillfällena hann genomföras. Den store Olof Rud- 
beck, som ägde hans oinskränkta förtroende, förfogade ock 
efter eget behag med samlingarna; så stannade alla musikverk 
från första stund i dennes hem, förklarligt nog, då han om- 
bestyrt inköpet och ledde den musikaliska undervisningen vid 
universitetet. Syndade Rudbeck i detta afseende, så får man 
å andra sidan ej glömma, att den oskattbara samling af hand- 
skrifter, som kanslern M. G. De la Gardie donerade 1669, högst 
sannolikt blef universitetets på grund af gifvarens beundran för 
och beroende af Atlantikans författare. Loccenii tid inleddes 
med en beklaglig förlust, i det drottning Kristina 1648 återtog 
femtio dyrbara handskrifter ur sin donation. 
5. JOHANNES SCHEFFERUS. 
Född i Strassburg 2 febr. 1621, student där 1637, professor 
Skytteanus 1648 (installerad 13 juli), tillika professor honorarius i 
natur- och folkrätt 18 oct. 1665, bibliotekarie efter svärfadern 13 nov. 
1677, död 26 mars 1679. 
En af sin tids störste lärde, efterlemnade han ett veten- 
skapligt arf, som knappast ännu uppskattats till sitt fulla 
värde. Bland hans talrika skrifter (han anför själf i sin Suecia 
