PAUL GRIJS UPPSALAS FÖRSTE BOKTRYCKARE lOI 
sättningen till svenska av Gersons Ars moriendi upplyser lika- 
ledes slutskriften, att den verkställts av Ericus Nicolai, scholasti- 
cus i Uppsala, på anmodan av ärkebiskopen, som sedan befallt 
Paul Grijs att trycka skriften. Man torde härav kunna draga 
den slutsatsen, att tryckeriet varit Uppsala domkapitels egendom 
och att Grijs innehaft ärkebiskopligt privilegium — kolophonen 
till psalteriet 1510 slutar också med orden »Cum jM-iuilegijs» — 
plicitpfö^ 
tenumoamfi^ 
oim bette cottectfiCfi 
finotatdtte aD ttuemltbet pW 
tttli qua intf ttotte Ut pfalra^tje legf 
$tid 1 quatr eiponenöuö ^mpGititt 2^p(ahe 
Qttito faiuttöitf ö i-ReueréoitftitJO 
in ipo pr? 1 ©fio öfio 'gacoba 
fiegnigueaep^iinatn 
£t Mpfölefi eccleffe 
ptulata eelictOime 
gubetrttattfc 
Cnpjiuilc 
Fig. 3. Psaltcriuni kitinuin 1510. .Slutskriften. 
att här ombesörja tryckningen. Ett eller annat verk har han 
kanske tryckt för egen räkning, såsom det år 15 15 »impensis 
honesti \dri Pauli Grijs» fullbordade donattrycket, och det är 
möjligen av denna anledning, som han till sitt namn fogat den 
nyssnämnda ovanliga titeln »artis impressorie librarius». 
Att domkapitlet varit ägare till tryckeriet torde också framgå 
därav, att detsamma var installerat i ett domkyrkan tillhörigt 
hus. På titelbladet till psalteriet 1510 heter det nämligen »Im- 
pressum Upsalie In domo Uenerabilis patris domini doctoris 
