PAUL GRIJS UPPSALAS FÖRSTE BOKTRYCKARE I K) 
stånd att på en gång trycka fyra sidor i kvartformat eller det 
dubbla antalet i oktav. Det finnes också andra tecken, som tyda 
på, att tryckeriet icke stått på höjden av sin tids konst, ehuru 
ju boktrycket vid 1500-talets början i allmänhet karakteriseras 
av en viss tillbakagång. Icke mindre än två av de Grijs'ska 
slutskrifterna uppvisa oegentligheter i dateringen. Donaten är 
sålunda daterad fredagen den sista april 15 15, men detta år 
var den 30 april en måndag. Och Magnus Ingemaris Composita 
verborum, Grijs' sista daterade tryck, har datum torsdagen den 
8 april 1519; den 8 april inföll emellertid detta år på en fredag. 
Klemming har i Sveriges bibliografi, som är och förblir ut- 
gångspunkten för alla forskningar rörande vår älsta tryckta 
litteratur, beskrivit de då kända tryckalster, som utgått från 
Pauls Grijs' officin i Uppsala. Ett nytt bidrag till de här beskrivna 
trycken erhölls genom domprosten H. Lundströms fynd av 15 13 
års synodalcirkulär, beskrivet i Nord. tidskr. f. bok- och bibl.- 
väsen 1914. Av Arcimboldus' avlatsbrev 1518 kände Klemming 
endast det defekta exemplaret i Kungl. Biblioteket, som blivit 
tillvarataget bland pergamentsomslagen i Kammararkivet. I 
Riksarkivet ha nu anträffats två fullständiga, men sinsemellan 
betydligt varierande exemplar, det ena på pergament, det andra på 
papper. Härtill kan jag nu lägga fragment av två hittills okända 
Grijstryck, vilkas tillvaro avslöjats av i gamla pärmar be\'arad 
tryckmakulatur. En skildring av de närmare omständigheterna 
rörandet fyndet av dessa fragment, som äro av intresse icke 
minst ur rent boktryckeriteknisk synpunkt, är här på sin plats. 
I Västerås stifts- och läroverksbibliotek finnes ett inkunabel- 
band i liten folio, innehållande diverse skrifter av Felix Hem- 
merlin, nämligen De nobilitate et rusticitate dialogus och Variae 
oblectationis opuscula et tractatus, samtliga tryckta hos Johann 
Priiss i Strassburg på 1490-talet.' Denna \'olym har troligen 
tillhört det gamla domkyrkolibrariet i Västerås; den fanns här 
vid biskop Johannes Rudbeckius' år 1619 verkställda inventering 
av domkyrkan. Det är ett kraftigt band av solida träpärmar 
'■ COLLIJN, Kalalog öfver Västerås läroverksbiblioteks inkunabler (1904), nr 66 — 67. 
— H.MN *8426, 8425. 
