144 AXEL NELSON 
han emellertid om den såsom en tämligen färsk ^ dansk pamflett 
mot Sverige: »Sammelunde haffve the och latid uttgåå een 
crönike opå danske, ther udi the oss svenske och så myckedtt 
förachteligen antaste, synnerligen her Steen Sture etc», och 
han tillägger i brevets slut: »Vij vele eder och icke förholle, att 
vij achte lathe stelle någre rijm emott någre aff the förachtelige 
articler, som finnes udi then danske cröneke emott oss svenske, 
och achte bruke eder till att stelle samme rijm. Therföre ähr 
vår gunstige vilhje och begären, att I oförsumeligen förfoge ■ 
eder till oss, ehvar vij stadde ähre, att vij ytterligere udi egen 
perssoonn med edher um samme ärende förhandle kunne. Ther 
I eder effter rätte vele etc.» I de anförda orden, som först på 
1870-talet blevo bekanta^ finnes i den mest autentiska form 
klarlagt, huru det förhåller sig med författarskapet till det rim- 
made gensvar på några stycken ur den danska rimkrönikan, 
som utgavs i Stockholm 1558. I själva verket hade författar- 
f rågan då i långliga tider varit svävande och oavgjord, om än 
på sistone den bekante Västeråsbiskopen allt bestämdare ut- 
pekats som svarets författare. 
Vid 1600-talets början levde ännu en svag tradition om, 
att Peder Swart författat en rimmad krönika om Gustaf Vasa. 
Det är denna tradition, som J. Messenius^ återgiver, då han 
om Peder Swart säger: »Chronicon illud rhytmice concinnavit 
Gustavianum, quod passim in Regno circumfertur, ex typis 
* I ett brev till sonen Johan av den 24 juni 1558 [se K. Giistaf I :s reg., 28, 1558 
(Sthm 1914), s. 244] säger konungen: »The (o: danskarna) haffve och nyligenn 
latijd utgå enn crönnicke opå rim, the svenske till späth, thär uti ganske mykin 
lygnn sammensancket ähr». 
' Redan när G. E. Klemming år 1863 utgav sin i det följande närmare omtalade 
faksimileedition av»Någerstycker etc», anslöt han sig till åsikten om Peder Swart såsom 
författare. Några år senare erhöll Klemming a\- arkivarien V. Gr.\nlund meddelande, 
att denne i Gustaf I:s registratur anträffat det av alla föregående forskare på grund 
av ett inbindningsfel i den ifrågavarande registraturvolymen förbisedda, ovan anförda 
brevet till Peder Swart. Klemming publicerade därpå detta brev i Ur en antecknare:^ 
samlingar (Sthm 1868 — 1873), s. 254 f.; [2:a uppL] (Upsala 1880 — 82), s. 231 f. 
' J. Messenius, Chronicon episcoporum per Sveciam, Goihiam &• Finlandiam 
(Sthm 1611), s. 99. — E. JöRENSsoN [Tegel], Her Gustaffs fordom Sweriges . . . 
konungs etc. historia, D. 2 (Sthm 1622), s. 355 meddelar — utan att nämna författa- 
rens namn — , att på den danska krönikan blev »rimwijss tilbörligen swaret, effter 
som lijkast kunde wara, och then tijdz lägenheet thet fordrade». 
