PEDER SWARTS GENSVAR I558 I55 
Gyltas »translation», vilken som förut nämnts utgjort dess 
förlägg. Nästa blad — det av någon autografsamlare utrivna 
Engeströmska bladet — utgjordes av en avskrift av ett annat', 
odaterat och adressat saknande Gyltabrev. När Palmskiölds 
kopist avskrivit det första Gyltabrevet, stannade han vid dess 
sista ord Augusti; som stilen i Tom. 26, s. 1323 utvisar, har sedan 
en annan skrivare vid ett annat tillfälle fått som slut på brevet 
avskriva slutet av nästa i förlägget befintliga Gyltabrev. Härvid 
har han genom ett egendomligt sammanträffande kommit att 
liksom Klemming (avsiktligt) utesluta de tre översta raderna 
på sidan. Dessa tre rader innehålla följande: »Thesse her hoss 
bundne breff fich iagh ifrå Frederick Spett-, som är her än nu och 
ändogh han haffuer tilförende waritt oss emott, så är han dogh 
nu godh bliffuen på wåre sidhe, så mykit iagh kan fornumma». 
Som synes, passa dessa rader alls icke tillsammans med brevet 
till den tyske fursten. De av Gylta omtalade Spedtska breven 
skulle naturligtvis sändas hem till Sverige. Tonen är också en 
annan och avpassad efter en svensk brevemottagare. Även 
stilistiskt sticka dessa rader av från det föregående brevet, men 
stå i stället i god samklang med det följande.^ 
' Det genom bladförUisten saknade textstycket är för litet för att kunna utfylla 
det förlorade bladets bägge sidor; man kan således icke antaga, att det Enge- 
strömska bladet utgör en omedelbar fortsättning av samma brev. Ovisst är, 
om icke före det Engeströmska bladet ytterligare ett eller flera blad utrivits och 
försvunnit. 
" Om denne beryktade äventyrare, som var inblandad i de flesta storpolitiska 
intriger under flera årtionden av 1500-talet, se Allgemeine Deutsche Biographic, Bd 
35 (Leipzig 1893), s. 88 — 92. Även i de nordiska förvecklingarna ville han hava sin 
hand med och uppträdde vid skilda tillfällen som Sveriges fiende. Vid det mecklen- 
burgska hovet hade han under långa tider sitt högkvarter. Under 1560-talet hade 
hf.n en stor plan att störta Vasaätten och på Sveriges tron uppsätta huset Habs- 
burg; se G. C. F. Lisch i Jahrbucher des Vereins fiir meklenburg. Geschichte u. Al- 
terthumskunde, Jahrg. 8 (1843), s. 96 f. — Vid nu ifrågavarande tillfälle (1559) torde 
Fr. Spedt ha uppehållit sig i Lybeck, där även Jöran Gylta i augusti månad kan 
tänkas ha uppehållit sig (jfr nämligen den i det föregående anförda notisen i brevet, 
att »hit» ingått underrättelse att biskopen av Lybeck avlidit i Danmark). Man 
har f. ö. från detta år en direkt underrättelse, att Fr. Spedt i Lj-beck förhandlat 
med en svensk agent; se H. Schnell, Mecklenburg im Zeitalter der Reformation. 
1503 — ^6oj (BerUn 1900), s. 204. 
' Redan när jag först gjorde bekantskap med det av Celsius tryckta brevet, 
hade jag fäst mig vid, att brevets slut i stilen skilde sig från brevet i övrigt. Adres- 
