PEDER SWARTS GENSVAR 1558 159 
andra. Han anför ett exempel därpå och drager den slutsatsen, 
att den tillökade upplagan måste vara den till tiden senare. 
M. v. Celse' antecknar helt kort, att boken trycktes 1558 två 
gånger, men går ej närmare in på frågan. C. G. Warmholtz- 
anför in extenso Lexelius' ord om de bägge olika upplagorna och 
deras ordningsföljd, men har f. ö. ingenting att tillägga. E. M. 
Fant^ underkastar de bägge på hans tid i Uppsala universitets 
bibliotek befintliga exemplaren^ en jämförelse, konstaterar, att 
de representera olika upplagor, och anför i likhet med Lexelius 
(dock utan att citera denne) titlarna på Gensvaret i de bägge 
upplagorna. Han uppvisar sedan med exempel, att den ena 
upplagan, som han därför anser vara den till tiden senare, företer 
tillägg; Fant kommer således till samma resultat som Lexelius. 
Stödd på uppgifter, som lämnats av universitetsbibliotekarien 
J. H. Schröder efter de bägge i Uppsala befintliga exemplaren, 
meddelar L. Hammarsköld^ att två upplagor utkommit, utan 
att närmare angiva deras inbördes ordningsföljd. P. Wiesel- 
gren" däremot ansluter sig till Fant och förklarar, att den med 
tillägg försedda är den till tiden senare upplagan. 
Ovanstående redogörelse har visat bibliografernas praktiskt 
sett enstämmiga uppfattning om den kronologiska ordnings- 
följden mellan de bägge upplagorna. Mot denna uppfattning 
uppträdde G. E. Klemming år 1863' i efterskriften till den 
fotolitografiska faksimile-edition av vad han ansåg vara den 2:a 
' Se M. v. Celse i Kongl. Bibliotekets Handlingar, Bd i: i (1768), s. 7. 
- C. G. \V.\KMHOLTZ, Bibliothcca historien Sveo-Gothica, D. 6, s. 27. 
■' E. M. Fant, Supplementum alteriim Annalinm typographicoriDn seciili XVI 
in Svecia (iSoo), s. 5 ff. 
' Utom det förut omtalade, Erik Benzelius fordom tillhöriga exemplaret ägde 
UB ett exemplar (sign. 10: 186), som erhållits genom den Lidénska donationen och 
å titelbladet bär Lidéns namn: »I, H. Liden». 
* L. Hamm.^rsköld, Svenska vitterheten, 2:a uppl. (1833), s. 41 f. 
' P. WiESELGREN, Svcrigcs sköna litteratur, D. 3 (1835), s. 158. 
' Samma åsikt förfäktar Klemming i Ur en antecknares samlingar [2:a uppl.] 
(1S80 — 82), s. 230 — 240, vilken uppsats i väsentliga stycken är ett omtryck av 
efterskriften till 1863 års fotografiska faksimile-edition; åsikten är även den samma 
i hans bibliografi Samtida skrifter rörande Sveriges förhållanden till fremmande magter 
(Sthm 1 88 1 — 83), s. 5 (i Kungl. Bibliotekets handlingar, 3). Till Klemmings upp- 
fattning ansluter sig Gensvarets senaste bibliograf G. Rudbeck, Skrifter till Sveriges 
historia tryckta före 1600 (Diss. Upps. 1919), s. 34 i. 
