104 o. WALDE 
Innan man begiver sig till hovet skall man noga sätta sig in 
i, huru man där bör skicka sig och vad man har att iakttaga. 
Detta bör ske genom studium av Jesus Sj^rach, Castigliones 
Cortegiano, som finns i italiensk, latinsk och tysk upplaga, vidare 
vänskapsboken i Ciceros Tuseulanerna, Erasmi De vita aulica 
och Reineke Vos, »ther får man se och förnimma allehanda 
Hoffputzer ther man ock tå myckit får rätta sig effter». 
^"ad krigskonsten beträffar, lär man sig denna bäst ur Ve- 
getius och andra böcker, som nyligen utkommit på tyska. För 
att lära känna främmande lands seder, bruk och nationalkarak- 
tär skall man söka ledning i Bibeln, Eusebii Historia tripartita 
och Melanchtons krönika', Thucydides, Justinianus, Livius, 
Plutarchus, Orosius, Philippe de Commines samt våra svenska, 
engelska och andra historiska verk. Vill man i kortfattade, 
på saken gående ord uttrycka sin mening, skall man studera 
Salomos Ordspråk, Jesus Syrach, Cato, Erasmi Adagia, Aesopi 
Fabler samt andra svenska och tyska ordspråkssamlingar. För 
att ej bliva övermodig i medgången eller förlora hoppet i mot- 
gången skall man läsa Petrarca.- 
Många andra nyttiga auctores kunde väl vara att nämna, 
säger vår författare, men dessa äro nog »för een Aulico, som för 
andre ridderlige öffningar icke kan gifwa sig tijd at läsa månge 
bööker igenom». 
Vi få a\- denna framställning en god överblick över, vilka böc- 
ker en bildningssökande adelsman från 1500-talets sista hälft 
borde studera för att nå upp till renässansens ideal av en aulicus, 
eller den till kropp och själ lika harmoniskt utvecklade och ut- 
bildade världsmannen. Per Brahe, som troligen var den lär- 
daste bland de gustavianska tromännen^ har säkerligen själv i 
sitt bibliotek ägt alla de verk han nämner, men sannolikt ha 
många av hans samtida till sitt förfogande haft liknande lit- 
teratur. Något publikt, för allmänheten tillgängligt bibliotek 
^ D. v. s. Carions krönika i J\Ielanchtons omarbetning. 
- Tydligen det verk av Petrarca som i t3'sk översättning kallas Gliickbuch och i 
behandlar lyckans växhngar. Boken finnes liksom de flesta andra av Brahe upp- 
räknade arbeten i Hogenskild Bielkes bibliotek. 
' Forssell, Sveriges inre historia frän Gustaf I, i, s. ii6, not i. 
