EN SVENSK BOKSAMLARE FRÅN VASATIDEN 1^5 
fanns vid denna tid icke i vårt land, utan Per Brahes mening 
har därför säkerhgen varit att aha som hade tillfälle därtill 
själva skulle förvärva de av honom rekommenderade böckerna, 
vilka alltså borde utgöra huvudstommen av deras bibliotek. 
Per Brahes översikt över innehållet i ett svenskt 1500-tals- 
bibliotek är en av de få samtida vi äga, och vår kännedom om^ 
periodens litterära samlingar är därför mycket bristfällig. Icke 
dess mindre torde man våga påstå, att många jämförelsevis 
betydande privata bibliotek funnits i Sverige under detta år- 
hundrade. Även om landet som helhet icke låg under någon 
djupare andlig kultur, voro dock många medlemmar av de 
högre stånden, adeln och prästerna, i besittning av en omfat- 
tande bildning, vilken de fullkomnat under längre eller kortare 
vistelse i främmande land. Vi känna t. ex. från vårt grannland 
Danmark att dylika resande ofta under sin utlandsvistelse för- 
värvat dyrbara och värdefulla boksamlingar, och förhållandet 
torde ha varit detsamma även med våra egna peregrinerande 
landsmän. Detta bekräftas i det fåtal fall, där vi ännu ha be- 
varade rester av svenska i500-talsbibliotek,'ty dessa äro i stor 
utsträckning inköpta just under de ursprungliga ägarnas utlands- 
resor, framför allt i Tyskland. Men då bokmaterialet från re- 
formationsårhundradet endast föga bearbetats och egentligen 
icke varit föremål för vetenskaplig behandling, kunna ännu 
inga bestämda slutsatser dragas i fråga om de svenska privat- 
bibliotekens antal och omfattning under denna tid. Här liksom 
i Danmark har man inga säkra hållpunkter för bibliotekshisto- 
rien, förrän de tryckta bokauktionskatalogerna börja se dagen, 
alltså i mitten och slutet av 1600-talet. De i arkivens gömmor 
bevarade förteckningarna över äldre boksamlingar äro få, och 
de som finnas endast i enstaka fall utnyttjade \ de nuvarande 
' De viktigaste av dessa listor över svenska 1500-talsbibliotek, som kommit 
till trycket, är förteckningen över hertig Johans bibhotek 1563, 48 nummer (i För- 
teckning öfver hertig Johans af Finland och Katarina Jagellonicas lösegendom, utg. 
af R. Hausen, 190g, s. 37 f.), konung Eriks böcker 1568, över 200 nummer (i Handl. 
rör. Skandinaviens historia, 27, s. 380 — 90), hertig Magnus' böcker 1579, c. 50 nummer 
(i TiD.\NDER, Hertig Magnus af Östergötland, 1895, s. 45 f.), Hogenskild Bielkes 
förteckning på sina i Köpenhamn 1568 inköpta böcker, 43 nummer, innehållande 
närmare ett hundratal olika verk (Samlaren, 20, s. 113 — 16), Benedictus Olai bib- 
