206 o. WALDE 
Reise aus Hispanien, av danska folkböcker Marcolfus, Broder 
Rus, Kristian Smeds Sendebreff, Peder Smedh og Asser Bonde, 
förmodligen även en Historia om Kongh Persenober och drottning 
Constantianobis.^ I samlingen förekomma vidare flera konst- 
böcker, Ein kiinstiges lUuminierbuch, Lehrbiichlein zu målen 
und reissen, Ein Kunstbiichlein wie man auf Eisen und allerlei 
Metall kiinstlich etzen und vergiilden solP, en planetbok och en 
gåtbok »mit skarpsinnigen heimligen fragen vnd antworten». 
Som vi se, är redan denna samling en provkarta på den omväx- 
lande litteratur, som rymts inom Hogenskild Bielkes bibliotek, 
och dock är detta blott en ringa del av vad han ägt av litterära 
skatter. Tyvärr har jag ej återfunnit några av de böcker, han 
inköpt i Danmark och som äro förtecknade på hans lista av 1568. 
De hava tydligen icke kommit till Uppsala, möjligen ha de till 
en del bortskänkts vid hemkomsten till Sverige, i alla händel- 
ser synas de ej ha tillhört den del av hans samlingar, som beslag- 
togs av hertig Karl, ty i så fall skulle säkerligen något varit att 
finna i Uppsala universitetsbibliotek. 
Bland de böcker, som tillhört Bielkes tidigare för\'ärv, de 
som jag antagit ha tillförts hans bibliotek omkring 1570, finnes 
även en volym, som har äldre dansk proveniens, men ej är 
upptagen på listan 1568. Den skulle dock det oaktat mycket 
väl kunna härröra från samma köp, om icke å andra sidan skäl 
funnes, vilka direkt tala för att boken förvärvats i Sverige. Ett , 
verk av Petrarca i tysk översättning, kallat Gliickbuch, tryckt 
i Augsburg 1539, har före Bielke tillhört tvänne andra per- 
' Tyvärr ha inga av dessa folkböcker ur Bielkes bibliotek återfunnits, varken ! 
av mig eller av den danska kommission, som gjort undersökningar efter äldre I 
dansk litteratur, såsom bibliotekar L.\uritz Nielsen välvilligt meddelat mig. 
^ Hogenskild Bielkes livliga intresse för renässanskonsten tog sig mångahanda 
uttryck, dels genom ombyggnader på hans slott och gårdar, dels även på annat sätt. 
Under fängelsetiden på Gripsholm uppgjorde han ett förslag till gravmonument 
över de 1567 mördade Sturarna, där varje arkitektonisk och skulptural detalj är 
noggrant beskriven, vilket visar att Hogenskild satt inne nred stora kunskaper på 
de bildande konsternas område, även härutinnan säkerligen påverkad av de konst- 
älskande konungarna Erik och Johan. (Förslaget till gravmonument är avtryckt 
av Ahlquist i hans undersökning Om Siuremordcn; i Historiskt bibliotek, 4, 1877, 
s. 181 — 184. Förslagets upphovsman är ej av honom känd; att det härrör från 
Hogenskild Bielke visar Ödberg i sitt arbete om denne.) 
