EN SVENSK BOKSAMLARE FRÅN VASATIDEN 207 
lOner, men i vilken ordning dessa ägt boken torde ej vara fullt 
dart. Nedtill på titelbladet finnes en överkorsad så lydande 
inteckning: »Tenne Boock ägher M. Pouel byggemester», vilke.n 
igare torde vara identisk med Paul Sch ii t z, gemenligen kal- 
ad Mäster Pavel, som under Gustaf Vasas tid varit verksam 
om arkitekt och ofta figurerar i registraturet från år 1547 och 
ramat, då han i stor utsträckning använts för konungens bygg- 
lads- och befästningsarbeten/ Från 1550 var han byggnads- 
edare för arbetena på Uppsala slott." Hahr antar att han av- 
idit 1567 eller 1568, och det är ju tänkbart att Bielke förvärvat 
)oken efter mäster Påvels död av hans arvingar. Möjligt är 
)ckså att mäster Pavel varit den förste ägaren och att den andra 
igareanteckningen, som finnes på f rampärmens insida, är av 
.enare datum. Enligt denna skulle boken hava tillhört Lauritz 
fensen, tydligen en dansk man, men kanske i svensk tjänst.^ 
Andra af Hogenskild Bielkes äldre förvärv äro ett samlings- 
)and, innehållande Guido de Columnas Historia destructionis 
fröjas, Strassburg 1494, och Stellarium corone virginis Marie, 
^agenau I502^ Walter Ryffs Anatomica omnium humani cor- 
)oris partium descriptio. Paris 1545, med ett intressant band, 
Toligen bundet i Åbo omkring I55o^ vidare ett stort arkitektur- 
^ Se Gustaf I :s regisiratur, passim. 
- H.\HR, Stildier i Johan III:s renässans, i, s. 153 ff. — Att Mäster Pavel varit 
:n bildad nian, som även studerat sin Petrarca, framgår av flera på latin skrivna 
igenhändiga marginalanteckningar i boken. 
' Av denne ägares hand föreligga tvänne anteckningar med fem års mellanrum. 
Den äldsta Ivder: »1557. Thenne booch hörrer Lauris Jenssen till». Den senare hand- 
ar om den gamla sägnen om solens dans på påskmorgonen: »I Poske morgen ner 
jolien nj-ss er opgangen skall man acte hennis legh om hun hueluer elle hopper j 
ledergangen oc harr en wnderligh betyding. Lauritz Jensen Anno 62.» 
^ Har säkert från början varit i svensk ägo, ty i slutet av boken finnas några 
inteckningar på svenska med tidig 1500-talsstil. En remsa av en 1400-talsskrivelse, 
ikaledes på svenska, som är inlagd i boken som bokmärke, härrör antagligen från 
-logenskild Bielkes ägaretid. 
^ Pärmarna innehöUo nämligen 12 blad av ett manuskript på finska, varom 
lärmare nedan. Efter Ryffs Anatomia följer ett defekt exemplar av Hortus 
lanitatis, Strassburgupplagan 1536, som vid bindningen blivit handskriftligt 
tompletterat. Att detta skett i sammanhang med inbindningen synes mig näm- 
igen framgå därav, att samma slags papper med en krona i vattenstämpeln blivit 
invänt till avskrivningen av de felande bladen och till eftersättspapper. Bandet 
ir märkligt framför allt därför att dekoreringen med de använda stämplarne är 
