210 O. WALDE 
en Lutherbiografi, en latinsk bibelupplaga, ett homiletiskt verk 
av Johan Brenz, exegetiska arbeten av icke namngivna för- 
fattare, vidare historisk och kyrkohistorisk litteratur, ett par 
astronomiska verk, verk av klassiska författare som Caesar och 
Hesiodus, Aristotelis Organon, De re rustica, m. m. 
Skall man bedöma Hogenskild Bielkes teologiska lärdom 
efter antalet teologiska arbeten i hans bibliotek, har han säker- 
ligen härutinnan kunnat tävla med Johan III, som ansågs vara 
fullt kompetent till att innehava vilken teologie professorsstol 
som helst. Det är nämligen en ovanligt rik samling värdefull 
teologisk litteratur vi ännu återfinna bland de böcker, som bära 
Bielkes namn, från standardupplagor av de viktigaste kyrko- 
fäderna, verk tryckta vanligen i Basel under 1560 — 70-talen, 
och ned till de protestantiska författarnas senaste stridsskrifter. 
Ty, väl att märka, man påträffar bland hans böcker ytterst få 
verk av samtida katolska författare, och äger han något sådant, 
skyndar han att beteckna detsamma som »papistisch», väl för 
att därmed betona sitt avståndstagande. Härav skulle man få 
den uppfattningen, att han varit en rättrogen anhängare av den 
protestantiska läran. Emellertid synas de historiska källorna 
peka i en annan riktning, men troligt är, att Bielke i detta av- 
seende som i så mycket annat förstod att väl dölja sina innersta 
tankar, om han på det religiösa området hade några dylika. 
Som vi veta, var Johan III:s tid, då Hogenskild Bielke stod i sin 
mannaålders fulla kraft och varunder även hans bibliotek fått 
sina viktigaste tillskott, i religiöst avseende en brytningstid, 
då kampen om själarne kämpades kanske hårdare än någonsin, 
vare sig förr eller senare, då den katolska reaktionen försökte 
alla medel att återföra landet i den allena saliggörande moder- 
kyrkans sköte, härutinnan åtminstone tidvis understödd av lan- 
dets egen konung. Vi veta, hurusom Johan III varmt ivrade för 
kyrkans enhet, huru han ville bringa läran i samklang med de 
äldsta kyrkofädernas uppfattning, vilka han flitigt studerat, 
och att han i den katolske förmedlingsteologen Georg Cassander 
såg sitt ideal. Av dennes arbete Consultatio de articulis reli- 
