EN SVENSK BOKSAMLARE FRÅN VASATIDEN 23I 
Senare har handskriften, förmodhgen genom arv, övergått till 
Laurentius Petri svärson, professorn vid Uppsala universitet, 
Olof Luth, som skänkt den till Hogenskild Bielke. Denne 
har troligen låtit ombinda volymen/ Under i6oo-talet käniier 
man intet om handskriftens historia, men senare har den kom- 
mit i den bekante samlaren, överste Erik Gyllengrip's ägo. 
Även dennes son Abraham Erik Gyllengrip antecknar 
sig som ägare, vilket dock torde ha skett före auktionen på fa- 
derns böcker, ty på denna förvärvades handskriften 1737 av 
presidenten Carl Fredrik Piper för hans bibliotek på Ängsö, 
där den ännu befinner sig. 
En av de intressantaste laghandskrifter, som Bielke ägt, 
och vars historia först nyligen klarlagts-, är en Linköpings 
stiftsbibliotek tillhörig översättning till latin av Magnus Erikssons 
landslag, gjord i slutet av 1400-talet av ärkedjäknen i Uppsala 
Ragvald Ingemundsson. Utom denna översättning innehåller 
volymen, en på papper skriven foliant, först några stadgar på 
latin, dessutom Upplandslagens kyrkobalk och flock 10 av 
konungsbalken, jämväl översatt på latin av Ragvald Ingemunds- 
son, samt till slut Christoffers landslag på svenska.^ Även ban- 
det är märkligt med sina stämplar av St. Erik, St. Olof och St. 
Knut samt den hel. Gregorius' mässa. Dylika band förekomma i 
åtskilliga svenska bibliotek, däribland flera i Uppsala, och äro 
säkerligen gjorda här under 1500-talets andra decennium.^ 
På pärmens insidor äro inklistrade exemplar av ett sällsynt 
ettbladstryck med Madonnan i solen och Sixtus IV:s avlatsbön.^ 
Vad som emellertid i detta sammanhang ger handskriften dess 
speciella värde för oss är dess historia, som kan följas i detalj 
från början till dags dato, frånsett en längre lakun under 1600- 
talet. Som försättsblad sitter ett pergamentsblad, vilket, då 
^ Om bokens föregående ägare har Bielke gjort följande anteckning: »HogenskilkUt 
Bielcke etc. hauer bekommitt thenne gamble lagbook, aff M:r Oloff Lwtt Professor 
ij Vpsala, huilken gamle Erkebiscop Lars tillförenne ått hadhe». 
- Av Stenbock i hans Ströftåg i Linköpings stiftsbibliotek , 1918, s. 38 f. 
' Utförligare beskrivning av Schlyter i Sveriges gamla lagar, Uplandslagen, 
s. xxviii f., MELL, s. Iviff., Chr. landslag, s. xix f. 
' Se härom vidare Collijn, Paul Grijs (i denna festskrift). 
' Collijn i NTBB, 1919, s. 62 — 67. 
