EN SVENSK BOKSAMLARE FRÅN VASATIDEN 233 
vilken tydligen är den som låtit fastklistra pergamentsbladet vid 
pärmen, därmed döljande handskriftens rätte ägare. Senare 
skänker han volymen tillbaka till stiftsbiblioteket, såsom av hans 
insatta tryckta ex dono framgår. 
Av Magnus Erikssons landslag har Hogenskild Bielke utom 
den nu nämnda latinska översättningen ägt åtminstone tvänne 
avskrifter, Cod. Holm. 5 ba, förvärvad 1576, och Cod. Ups. B 71, 
inköpt och bunden av honom 1594. Uppsalahandskriften har 
en delvis genom fukt förstörd anteckning av Hogenskilds hand, 
vari han särskilt synes vilja påpeka att han vid detta tillfälle 
skaffat sig handskriften i fråga, fastän han redan förut ägde en 
avskrift av landslagen.' Handskriften har sedermera troligen 
tillhört Schering Rosen hane's bibliotek, i varje fall hans 
son Johan Rosenhane, vilken i volymen 1673 antecknat sitt 
namn.- Med den Rosenhaneska handskriftssamlingen kom denna 
lagcodex, som även innehåller Upplandslagens kyrkobalk, i 
kabinettssekreteraren C. G. D'Albedyhirs ägo, där den be- 
fann sig, då Schlyter år 1832 utgav Upplandslagen^ och skänktes 
sedermera jämte andra Rosenhaneska handskrifter av D'Albe- 
dyhll till Uppsala universitetsbibliotek. Själva bandet har ett 
visst intresse, då det nämligen är ett av de Bielkeband, som 
med säkerhet äro förfärdigade i Sverige. Jag har nämligen 
konstaterat att de tryckta blad, vilka använts som fyllnad i 
pärmen, tillhöra Uppsalamissalet av 1513. 
I Uppsala finnes ännu en av de många laghandskrifter, vilka 
bevisligen varit i Hogenskild Bielkes ägo, ehuru den icke har 
hans namnteckning, nämligen Cod. B 8. Denna, en 1500-tals- 
handskrift, prydligt skriven på pergament, innehåller Kristoffers 
landslag samt en del utdrag ur Östgötalagen, Kalmar recess 
1474, Gustaf I:s gårdsrätt 1544 m. m. Den har rätt utförliga 
^ De enda återstående läsbara orden i hans anteckningar lyda; ». . . g-\, endågh 
jagh hade . . . tillförenne». 
^ År 1673 skiftades Schering Rosenhanes stora bibUotek mellan hans barn. 
Vid detta tillfälle har Johan Rosenhane, som fick den förnämsta delen av bibliote- 
ket på sin lott, i böcker och handskrifter inskrivit sitt e.xlibris »Ex bibliotheca Jo- 
hannis Rosenhane 1673». (Se härom W.alde, Storhetstidens litterära krigsbyten, 
2, s. 155 ff.) 
^ Schlyter, Sveriges gamla lagar, 3, s. xvi. 
