240 o. WALDE 
den i brevet 1547 till Nils Bielke, ned till de anteckningar av varje- 
handa slag, vilka finnas här och var i samma volym och ofta vid 
ett hastigt påseende äro så olika vad vi skulle vilja kalla hans 
genomsnittsstil, att endast en noggrann jämförelse med stilarna 
i de andra handskrifterna \'isar hur saken enligt min mening för- 
håller sig. 
Fullt avgörande bevis för riktigheten av mitt påstående, 
att det är Agricolas hand, vi möta i de två finska manuskripten 
ävensom i uppteckningarna i Cod. f. d. Kalmar av Landslagen 
samt i avskriften av Olaus Petri Krönika, torde dock icke vara 
möjligt att lämna med blott stilen som bevismedel. Däremot 
torde väl en ingående språklig undersökning av de finska tex- 
terna bejaka eller förneka frågan om Agricolas författarskaj) 
till dessa. 
Codex f. ti. Kalmar av Magnus Erikssons landslag har redan 
tidigare betraktats som en intressant och viktig handskrift. Den 
är en prydligt skriven pergamentscodex i liten folio eller stor oktav 
från 1400-talets mitt, förmodligen gjord i Uppland.' Första 
initialen på varje sida är utstyrd med handteckningar av icke 
ringa konstvärde, oftast föreställande människoansikten ibland 
jämte illustrationer till kända medeltida djurfabler eller dylikt.^ 
Den egentliga lagtexten innehåller Upplandslagens kyrkobalk 
jämte några flockar av konungabalken samt Magnus Erikssons 
landslag. På frampärmens insida samt på flera pappersblad 
före och efter lagtexten finnes en myckenhet uppteckningar, 
skrivna med tre, skenbart flera 1500-talsstilar.^ På pärmens 
insida finnes ett längre citat ur Johannes Magnus' Historia metro- 
politanae ecclesise Upsaliensis, därefter två blad skrivna av 
Agricola; härpå följer konung Birgers stadfästelse av Upplands- 
lagen 1296 samt Magnus Erikssons stadfästelse av Södermanna- 
* Man har av språkliga skäl gissat på Roslagen (Beckman, Handskrifter som 
sammanträffat: i NTBB, 191 7, s. 82). Handskriften är utförligt beskriven i densam- 
mes Studier i outgivna fornsvenska handskrifter, 1917, s. 106 — iii. 
* Flera av dessa teckningar avbildade i ScHtxK o. Warburg, Svensk littera- 
turhistoria-, I, s. 252 f. ; H. HiLDEBRAND i Antikvar. tidskr., 3, s. 164 — 172 (med 
utförlig beskrivning); Dens:s Sveriges medeltid, i, passim; Stenbock i Fataburen, 
1915, s. 102 ff. 
' ScHLYTER anser, att dessa härstamma från 1600-talet, vilket är uteslutet. 
