STIERNHIELMS SKRIFTER OM MÅTT OCH VIKT 32 T 
in Manu Dei. Tijden han lider then tolig bider Ty herrans Hand alt andra kan^» 
I 10 finnas flera lösa lappar inhäftade av vilka en, daterad 1669, tydligen utgör 
del av ett förslag till vikters kröning: »Opå wigteme skal stämplas eller stickas 
opå den ene Sijdan tree Cronor och ett W således» (utförd teckning). »Opå andre 
sijdan een Stor Crona medh Konungens Namn» (utförd teckning). »Under G. 
Stiernhielm.» Pikturen är Stiernhielms. 
Sist, men i flera hänseenden viktigast bland alla här nämnda handskrifter 
ha vi i F. d. ig Stiernhielms svenska skrift om Linea Carolina. Titeln är: 'G. 
Stiernhielmi Baculus Carolinus Serenissimo Regi Svethiae Carolo XI conse- 
cratus Anno 1663'. På titelbladet finnas dessutom diverse anteckningar, såsom: 
»Carl-Staf på Swenskaj), »G. Stiernhielmi Linea Carolina Mensura Mensurarum 
Omnium» o. s. v. Hela handskriften består av 86 sidor. De två första sidorna, 
3 — 4, äro identiskt lika med s. 51 — 52 hos Rålamb (Rålamb har s. 51, rad 7 
uppifrån: till pass, handskriften: af, till pass; sista raden av Rålambs s. 52 fin- 
nes ej i handskriften). På s. 7 — 10 följer sedan det ur många synpunkter in- 
tressanta företalet, som saknas hos Rålamb, men här avtryckes i originalets 
stavning som bilaga till denna uppsats.' Det i detta företal uttalade programmet 
har Stiernhielm utan tvivel fått från Tyskland. Kepler lade grundstenen till 
den tyska matematiska terminologien i sin 'Wein-Visier-Biichlein'", och han hade 
flera efterföljare, bland vilka Daniel Schwenter var en av de mera betydelse- 
fulla.' Stiernhielms svenska termer kan man ingalunda kalla lyckade (runde = 
cirkel; fyrägg = kvadrat; oskickelig = irregulär o. s. v.), och de fingo heller aldrig 
någon betydelse, då Rålamb återgick till de internationella latinska termerna. 
Skälet var antagligen, att Stiernhielm icke utfört den lista med förklaringar av 
den nya terminologien, som han i slutet av företalet ställer i utsikt. Kepler 
har i sitt här anförda arbete just en sådan förteckning. 
De två efter företalet följande avdelningarna: 'Föllier be'? Lineees [!] Bruk, 
och I. Lineae Carolinae skick' (s. 15 — 18) och 'Nu är tijd til att skynda til Lin. 
Carol. Bruk' (s. 22 — 26) har Rålamb redigerat om, och i den sista, 'Föllier Lineae 
Carohnae Eenskilt-egentlige Bruk förestält i fölliande Upgiftter' (s. 28 — 56) 
har han företagit flera stora uteslutningar, bland annat av partier, där Stier- 
hielm ger intressanta notiser om f^Tid av romerska måttstavar. Sidorna ig — 21 
äro överstrukna, alla övriga (5 — 6, 11 — 14, 27, 57 — 86) äro oskrivna. Alla 
sifferexemplen, med några undantag ej liklydande med dem, som finnas i de 
' Jfr Atterbom, Svenska siare och skalder, 2 (Örebro 1862), s. 53 — 54. 
- Ausszug auss der vralten Messe-Kunst Archimedis . . . Erkldrung vnd Bestättigung 
der Oesterreichischen Weinvisier-Ruthen, . . . Gestelt durch Johann Kepplern, . . . 
gedruckt zu Lintz durch Hansen Blancken. Anno MDCXVI. (Omtryckt i Joannis 
Kepleri Astronomi Opera omnia ed. Ch. Frisch, Vol. 5, Frankfurt a. M. & Erlangen 
1864, s. 495 — 613.) Se även Helmut Wocke. Die mathematische Fachsprache in 
Keplers Deutsch. (I: Neue Jahrbiicher fur das klassische Altertum, 46, 1920.) 
' Geometriae practicae novae et auctae tractatiis i . . . Durch M. Danielem Schwen- 
ter . . . Nurnberg 1625. (Första uppl. utkom 1617 — 18.) 
2 I 2I34I. 
