RIKSRÅD — SPRÅKFORSKARE 33I 
låter sig skönja — synes erbjuda ett och annat av intresse, skall 
jämväl någon uppmärksamhet här ägnas åt denna. 
De yttre konturerna av Bengt Skyttes skiftande levnadsöden 
torde vara så pass allmänt kända, att endast en helt summarisk 
rekapitulation här synes erforderlig.' Född 1614, andre son till 
' För Bengt Skytles biografi jfr främst Fritz Arnheims teckning Freiherr 
Benedikt Skytte (1614 — 16S3), der Urheber des Planes einer brandenburgischen »Uiii- 
versal-Universitäi der Völker, Wissensckafien it. Kiinste» (i Beiträge zur brandenburg. 
u. preuss. Geschichte, Festschrift zu Gust. Schmollers 70. Geburtstag (Lpz. igo8), 
s. 65 — gg). Ehuru i första hand ägnad åt Skyttes försök att med den Store kurfur- 
stens hjälp skapa en Sophopohs, en de lärdes stad, ger Arnheims uppsats även av 
Skyttes levnadsöden och verksamhet i allmänhet en både utförligare och vederhäf- 
tigare skildring än de tidigare förefintliga. Jfr även samme förf:s artikel Die Uni- 
versal-Universität des Grossen Kurfursten 11. ihre geistigen Urheber (i Monatshefte der 
Comenius-Gesellschaft fUr Kultur u. Geistesleben, N. F.: Bd 3, igii, s. 19 — 35), 
mera populärt hållen, men framdragande en del nytt material. (För svensk publik 
har en liten skildring av Skyttes nämnda projekt, byggd på den icke obetydliga 
utländska litteraturen i ämnet, givits av förf. till dessa rader; Oj» Bengt Skyttes pla- 
nerade universal-universitet, i Biblioteksbladet, Arg. 2, 1917, s. 155 ff.) 
Över den viktigare äldre litteraturen och det tryckta källmaterialet meddelar 
det förstnämnda arbetet av Arnheim (s. 97 ff.) en förteckning, som visserligen icke 
är uttömmande — förf. reserverar sig också uttryckligen på denna punkt — men 
dock torde innehålla det väsentliga. Möjligen hade man kunnat vänta att här också 
finna nämnda arbeten (vissa säkerligen nyttjade av Arnheim) som: Memoires de 
Chanut: Whitelockes Dag-bok; A collection of the state papers of John Thurloe . . ., 
Vol. 2 (Lond. 1742); Svea rikes drotset grefve Per Brahe's Tankebok (Sthm 1806); 
E. M. F'ant, Historiola litteraturcs grcBccB in Svecia, Sect. 2 (Ups. 1781 — 84); G. Somme- 
Lius, R. AcademicB Giistavo-Carolina sive Dorpato-Per}iaviensis historia (Lundae 
lygo — 96); Handlingar till 1662 års k. kommission i Bohus län, meddel. av C. O. 
.\rc.^dius (i Bidrag t. kännedomen om Göteborgs o. Bohusläns fornminnen o. histo- 
ria, D. 2, 1879 — 83, s. 428 — 455), ävensom C. O. Arcadius, Om Bohusläns införlif- 
vande med Sverige (Ibid., D. 3, 1884 — 86, s. l — ng); Ellen Fries, Erik Oxenstierna 
(Sthm 1889); E. VON Ehrenheim, Anteckningar om Grönsö o. Utö (»Grönsöö-boken») 
(Sthm 1891 — 94); E. Wrangel, Sveriges litterära förbindelser med Holland . . . 
(Lund 1897; ur: Lunds univ:s årsskr., T. 33); M. Carlon, Ryska kriget 1656 — 1658 
(Sthm 1903); N. Eden, Grunderna för Karl X Gustafs anfall på Polen (i Historisk 
tidskr., .\rg. 26, 1906, s. i — 45) m. fl. 
Av litteratur utkommen senare än Arnheims uppsats kan vara skäl att sär- 
skilt erinra om följande: de tillkomna delarne 12 — 15 av Sv. riksrådets protokoll, av 
vilka D. 15 innehåller protokollen från Messeniska rättegången (i utförligare redak- 
tion än den tidigare hos Adlersparre) ävensom från den förberedande undersök- 
ningen mot Skytte själv; vidare B. Swartling, Georg Stiernhielm, hans lif o. verksam- 
het (Upps. 1909; ur: Upps. univ:s årsskrift, 1909); J. L. Carlbom, Karl X Gustav. 
Från Weichseln till Balt . . . (Sthm 1910); Johan Ekeblad's Bref, i — 2 (Sthm igii, 
15); A. B. Carlsson, Sverige o. den östeuropeiska krisen 1656 (i Historisk tidskr., 
-Irg. 32, r9i2, s. 108 — 125); H. Rosengren, Karl X Gustaf före tronbestigningen. 
Pfahgrefven intill tronföljarvalet 164g (Upps. 1913); G. Wittrock, Karl XI :s förmyn- 
