336 ANDERS GRAPE 
att de ogynnsamma omdömen, som fällts om honom som poli- 
tisk person, i hög grad ha menligt inverkat på uppfattningen 
och uppskattningen av hans vetenskapliga intressen och verk- 
samhet. En rik begåvning och en omfattande lärdom har man 
visserligen icke kunnat f rånkänna honom, och om hans lysande 
egenskaper som talare och stilist finnas alltför ojäviga vittnesbörd, 
för att de helt skulle kunna förnekas. Men i övrigt har man gjort 
sitt bästa för att förringa och bagatellisera hans lärda strävanden, 
där man icke helt förbisett dem. Så t. ex. har hans ovan rela- 
terade projekt att skapa ett universal-universitet — där det 
icke misstänkliggjorts såsom avsett att endast och allenast tjäna 
hans egoistiska intressen — från hans svenska skildrares sida 
gemenligen avfärdats som »lärda vurmerier» eller liknande. Och 
dock var det, som Arnheim framhållit, härvidlag ingalunda frå- 
gan om »en enstaka svärmares spekulativa betraktelser, utan 
om tankar, som omfattats av det sjuttonde århundradets bästa 
och ädlaste män», om planer som en gång lekt en Richelieu 
i hågen, som tydligt uttalats av en Bacon och som rätt klart 
kunna skönjas bakom en C om en ii åskådning och strävanden. 
Och tilläggas bör kanske även, att Skyttes projekt inom den 
lärdomshistoriska forskningen i Tyskland omfattats med stort 
intresse och genom tiderna sysselsatt en rad av vetenskapsmän 
som t. ex. G. D. Seyler (1730), J. C. C. Oelrichs (1751), 
J. P. Erman (1792), P. Kleinert (1889), H. Landwehr 
(1894), C. Varrentrapp (1894) och nu senast Fritz Arnheim 
(1908 och 1911) och även, ehuru mera i förbigående, berörts av 
en Aug. Boeckh (1852), en J. G. Droysen (1872), en Adolf 
Harnack (1900) o. a.' 
I en om möjligt ännu högre grad har man misstrott Bengt 
Skytte, då det gällt den språkvetenskapliga forskning, varom 
han understundom ordade och vars värde han själv, som redan 
antytts och nedan närmare skall visas, åtminstone på gamla 
dagar överskattade till ytterlighet. Det förhållandet att endast 
ett brottstycke av hans verk — bevarat i Linköpings stiftsbib- 
^ Jfr ovan s. 331, not i. 
