342 ANDERS GRAPE 
och gjorde antagligen även en a\'stickare till Mindre Asien, 
innan han på sommaren återvände hem.' 
Det ligger ju i öppen dag, att utrikesresor av en så betydande 
omfattning, som Skytte — en n^^ »Resare-Bengt», om ock av 
reducerade dimensioner — företog, då de därtill ofta förbundos 
med mycket långvariga uppehåll i främmande länder, icke kun- 
nat undgå att medföra språkkunskaper a.v sällsj)ord art även- 
som att dessa givetvis måste ha varit a\' största betj^delse för 
Skyttes verksamhet som språkforskare. I nämnda avseende 
torde dessa färder även så till vida varit av vikt, som de ju med 
all rimlighet måst föra honom tillsammans med andra språk- 
män av skilda nationer. 
På tal härom bör man emellertid icke förbise, att Skytte även 
i hemlandet trädde i nära beröring med många av det lärda 
ståndets män, detta redan genom de ämbeten han innehade. 
Då han som nämnt år 1646 utsågs till landshövding i Uppsala, 
ansåg drottningen just honom särskilt lämplig för denna charge, 
»efter den kommer ibland lärde män».' Och man finner också, 
att hans officiella ställning och ämbetsutövning på denna post 
ofta nog förde honom i kontakt med akademien och dess lärare- 
kår. Ja, det kan till och med påstås, att Uppsala universitets- 
bibliotek icke saknar all anledning att ihågkomma Bengt Skyt- 
tes namn, detta enär han just som landshövding hade åtskil- 
lig befattning med de förberedande ai betena, materialanskaff- 
ning m. m., för den »Collegii- och Bibliothecs-bygning», som 
enligt Kristinas planer skulle resa sig på den gamla ärkebiskops- 
borgens plats, men som då ej kunde bliva verklighet.^ För sin 
^ Åtskilliga upplysningar om hans resa lämnas i Memoires de Channt, T. 3 (Paris 
1675), s. 15, där hans namn dock genomgående förvanskats till »Benskchnt». Man 
behöver alltså icke, som Arnheim (anf. arb., s. 77) menar, av brist på direkta vitt- 
nesbörd lämna det oavgjort, huruvida Skytte verkligen tillbragt våren 1652 vid 
Bosporens stränder. — Trenne för honom utfärdade turkiska passhandlingar finnas 
för övrigt bevarade i UB, dit de skänkts av J. G. Sparwenfeldt. 
- Sv. riksrådets protokoll, 11 (1645, 1646), s. 386. 
' Jfr Annerstedt, Upsala univ:s hist., D. i, s. 319 f., Bihang i, s. 393; E. E. 
Areen, Upsala univ. biblioteks byggnadshistoria (i NTBB, IQ19, s. 29 — 48), s. 30. 
En skrivelse från akademiräntmästaren Bo Chruzelius till Skytte (dat. 30 jan. 
164g) rörande dessa förberedande bvggnadsanstalter förefinnes i Esplunda-samlingen; 
