RIKSRÅD — SPRÅKFORSKARE 343 
faders stiftelse, Skytteanska professuren, hyste han förklarUgt 
nog ett alldeles särskilt intresse. Redan 1642 hade han vid ett 
besök i Strassburg å faderns vägnar fört underhandlingar, som 
resulterade i att Johannes Freinshemius emottog kallelse 
till denna lärostol.' Själv blev han stiftelsens patronus vid 
faderns död 1645, och i denna egenskap äger han bl. a. förtjänsten 
av att vid Uppsala universitet ha fästat en så sällsynt dugande 
kraft som Johannes Schefferus.^ År 1648 blev han vidare 
kansler för Dorpats universitet, en befattning som dock redan 
1656 blev överflödig, då nämnda akademi på grund av ryssarnes 
infall i Lifland upplöstes. Säkerligen har Bengt Skytte också 
spelat en framstående roll i den samlingspunkt för samtidens 
lärda värld, som Kristinas hov åtminstone i ansats utgjorde. 
Med flera av de inkallade främmande storheterna har han stått 
i nära förbindelse, ehuru vittnesbörden härom äro jämförelse- 
vis sparsamma. Sålunda var det säkerligen han, som — därtill 
föranledd av sin tacksamhetsskuld till den Vossiska familjen — 
år 1648 för drottningen påpekade lämpligheten av att inkalla 
den unge, för sin lärdom redan vida berömde Isak Vossius, 
en av Gerhards söner^ vilken också omedelbart hörsammade 
kallelsen och sedermera en tid framåt intog en framskjuten 
ställning som drottningens bibliotekarie. Bland Skyttes vän- 
ner inom den lärda republiken vid hovet märkes vidare Nico- 
laus Heinsius, som inkallades 1649 och med Vossius alternerade 
ett kungl. brev av den 20 nov. 1648 i Länsstyrelsens i Uppsala arkiv (Landsarkivet, 
Upps.) o. s. v. 
' Arnheim, anf. arb., s. 73 f. 
'^ Det brev, vari Skytte erbjuder Schefferus professuren, finnes bevarat i kon- 
cept (Esplunda, B. Skyttes brevväxling). Till belysning av förhållandet mellan 
Skytte och Schefferus kunna också andragas de brev från Skytte, som finnas bevarade 
i UB; vidare kan erinras om att Schefferus 1650 med anledning av moderns, fru 
Maria Na;fs, död skrev en 'Epistola confolaloria' till Bengt S. o. hans broder Jakob 
(tryckt i Upps. 1650). Och att de misshälligheter, som senare yppat sig mellan Schef- 
ferus och den som Skyttes ställföreträdare såsom patronus fungerande G. A. Baner, 
(jfr ScHöCKsanf. historik över Skytteanska professuren, s.43f.),ickespolierat det goda 
förhållandet mellan Skytte och Schefferus franjgår av det faktum, att Schefferus 
till sin patronus dedicerade sin i Stockholm 1679 tryckta edition av Jul. Obsequens, 
De prodigiis liber, och då just i dedikationen anspelade på vad som förefallit. 
' Jfr H. WiESELGREN, Drottn. Kristinas bibliotek o. bibliotekarier (Sthm 1901), 
s. 26 ff. 
