344 ANDERS GRAPE 
i bibliotekarie-sysslan och i uppdragen att beresa kontinenten 
för att uppköpa dyrbara manuskript och boksamhngar för 
drottningens räkning. Även när Heinsius senare (1654 — 55 
och från 1661) uppehöll sig i Stockholm som holländsk resident, 
har vänskapen mellan honom och Skytte fortfarit/ Jämväl 
andra utlänningar kunde vara att nämna i detta sammanhang, 
såsom den bekante franske läkaren Du Rietz, som 1642 blev 
Kristinas livmedicus, vidare Joh. Henr. Boeclerus^ 1649 — 
51 verksam i Sverige, först som professor i Uppsala och senare 
som rikshistoriograf, och säkerligen åtskilliga ytterligare. 
Vid vilken tidpunkt Bengt Skytte gripit sig an med egna 
verkliga forskningar på språkvetenskapens område är icke 
närmare känt, och överhuvud taget lämnar Skytte själv så 
gott som intet besked om sitt arbetes fortgång, åtminstone be- 
träffande dess tidigare skeden. A prioji tycks man ju lia skäl 
till den förmodan, att det under hans framgångs och upphöjelses 
dagar esomoftast torde ha givits tider, då maktpåliggande äm- 
betsvärv ej lämnat någon stund övrig för lärda sysselsättningar 
och då den tysta, men intensiva kamp, som fördes om drottnin- 
gens jmnest och den maktställning, som därmed förknippades, 
måste ha lagt beslag på alla hans tankar och hela hans intresse. 
Icke desto mindre synas de första bevis, som kunna framläggas 
på ett språkligt intresse hos Skytte av den art, att det möjligen 
torde kunna tyda på egen forskarverksamhet, peka hän just 
på hans politiska glansperiod åren 1648 — 50. Jahan Axe- 
hiälm, som bekant en av denna tids mera framträdande anti- 
kvariske och språklige forskare, ger nämligen en skildring av 
sitt umgänge med Skytte under åren 1649, 1650, »och någhot 
' Så t. ex. anser sig Lagerfelt 1654 böra varna \\hitelocke för Skytte, >>t}" han 
är ej i synnerlig credit, och utom dess mycket vän med Holländske ministern» 
(Whitelockes Dag-bok (Ups. iJTj), s. 473). — Även med fadern, den frejdade lati- 
naren Daniel Heinsius, stod Slcytte tydhgen i förbindelse; ett brev från denne 
till S. av år 1649 finnes i Esplunda-samlingen. 
- Genom Schefferus ordnar Skytte ä drottningens vägnar 1649 för Boecleri 
Uppsala-vistelse (Skytte till Schefferus d. 9 april 1649. UB G 260 e). Ett brev från 
Skytte till Boeclerus av d. 23 sept. 1649 finnes bevarat i Hamburgs Staats- u. Uni- 
versitätsbibliothek (Supellex epistolica Uffenbacliii et Wolfiorum, Vol. 23). 
