346 ANDERS GRAPE 
ningar. År 165 1 uppsätter Skytte för Stiernhielms räkning ett 
rekommendationsbrev till tronföljaren Karl Gustaf ^ däri han 
på det mest erkännsamma sätt uttalar sig om hans språkforsk- 
ning. Han förklarar sig föranlåten till detta steg bl. a. »af den 
sestim, som alla Virtutum amantes billigt draga, till hans noble, 
och haer till iche bekende konst och wetschap, att uthj wisze, 
klare och få reglor iche allenast infatta alla språks union, utan 
och tillijka med språkens egentlige förstånd, såsom uthj en 
spegell beschåda, alla folks, Historiers, Astronomiske och Physiske 
sakers proprietet och ursprungh». Dessa något dunkla ord få 
väl anses åsyfta dels Stiernhielms anslutning till teorien om ett 
gemensamt urspråk, dels hans allmänna språkfilosofiska åskåd- 
ning, som bestämde ordens släktskap efter deras samhörighet 
inom vissa allmänna begreppskategorier, och hans därmed 
förbundna undersökningar om språkljudens och ordrötternas 
uppkomst och utveckling." Den anslutning Skytte sålunda 
oförbehållsamt här synes ha skänkt Stiernhielm, vilken för 
övrigt är av ett visst intresse särskilt därför att Skytte själv 
knappast ger några direkta upplysningar om sin egen uppfatt- 
ning i hithörande frågor, kom honom emellertid ingalunda till 
del i någon mera allmän grad; tvärtom möttes hans språk veten- 
skapliga teorier på mer än ett håll av en påtaglig misstro.' Även 
detta förhållande beröres av Skytte i hans nämnda rekommen- 
dationsskrivelse, där det heter: »Och hade lenge saedan uthj 
liuset des prover uthgåth, daer iche endels oförstond endels 
jnvidie så thetta som andre aedla waerk hade förhindrat». Stiern- 
hielms verk borde emellertid reserveras Karl Gustafs »patro- 
cinio» för att liksom det »jncomparabile bellum» nyligen under 
dennes auspicier förts till lyckligt och ärofullt slut, »altså må 
och Pacis artes, och ibland dem denna omnibus seculis et sa- 
pientibus hactenus ignota scientia, under E. K. H^ höga nampn 
och hielp komma till sin maturitet och fulbordan». Resultatet 
utmålas också nog så storartat: härigenom skulle »heela waerlden 
' Orig. i Stegeborgssaml. (RA), Brev till Karl Gustaf. I 
- Se härom närmare S\v.\rtling, anf. arb., s. 76 ff. 
' Sw.\RTLI^G, anf. arb., s. 70, 72. 
1 
