366 ANDERS GRAPE 
dåre studet, Regisque simiil patrocinium et sublevamen implorat». 
Emellertid upplyses i juni 1722 i Vetenskaps-societeten i Upp- 
sala med anledning av ett där lämnat meddelande om Helmstädt- 
professorn von der Hardts etymologiska arbeten, »att uti Archivo 
Regni är i desze Dagar igenfunnit HE^ Riks-Rådets Baron Bengt 
Skyttes Lexicon Etymologicum».^ Detta meddelande tjecks dock 
ej ha rönt någon särskild uppmärksamhet, och såvitt man 
kan finna har handskriften i Riksarkivet ej häller senare varit 
föremål för något mera påtagligt intresse. Stiernman, som 
när han 1731 utger sin Bibliotheca suiogothica icke vet mer 
än Palmskiöld, vars anteckning han avtr3^cker (med partiell 
omstilisering) -, nämner dock 1759 i sin biografi över Skytte i 
serien Swenska land-marskalkars historia^ sist bland dennes 
skrifter: »Sol praecipuarum linguarum subsolarium. Mss.», vilket 
väl möjligen kan bero på att han under mellantiden konsta- 
terat manuskriptets förefintlighet i Riksarkivet." År 1889 
överlämnades som nämnt vad som då förefanns av handskriften 
till Kungl. Biblioteket, men detta utgjorde då endast en ringa 
del av det ursprungliga verket; återstoden hade för länge sedan 
hamnat på andra håll. 
^ Vetenskaps-societetens protokoll d. 14 juni 1722, § 4; jfr Dokwetls gillets pro- 
tokoll utg. af H. ScHiicK, I (Upps. 1918), s. 69. 
- Anf. arb., s. 545. 
^ 1 (GjöRWELLs) Det swenska biblioteket, D. 3, s. 329. — Det kan möjligen 
förtjäna nämnas att Stiernman — givetvis föga träffande — karaktäriserar Skyttes 
tillvaro och sinnesförfattning efter fallet 1664 på följande sätt: »Härefter förnötte 
han med flitigt studerande sin övriga lifstid på sina gods och gårdar, där han i denna 
sin hmgna hamns stillhet betrachtade, det werldslig höghet och ära är intet annat 
än et meteoriskt blixtande, som i största hast löper ifrån öster til wäster, har stort skien 
men litet warande, samt därjemte på långt höll beskådade och dömde om andras, och 
jämwäl hans owänners wälförtienta skieppsbrott, utan at nu mera fruchta sig hwarc- 
ken för lyckans ostadighet, för höga Herrars afund, eller stora ock merckwerdiga 
ändringar i Regerings sättet». Med hänsyftning härpå skriver Warmholtz till Gjör- 
well den 6 nov. 1760 (KB, Coll. C. C. G., Brev Bd 2 nr 114): »M- Skytte, victime 
de Tenvie et de Tesprit d'intrigue, ayant été congedié en 1664. se retira sur ses terres. 
Je ne sais s'il a donné beaucoup de tems aux reflexions assés plattes sur la vanité 
des grandeurs humaines que lui pret le Biographe: mais je ne puis revoquer en doute, 
qu 'ayant beaucoup de bien, un genie superieur et un savoir peu ordinaire, il ne se 
soit bientöt consolé d'avoir été privé d'une dignité å la quelle un Philosophe n'as- 
pirera guere.» 
^ Jfr dock att Skyttes Relatio de Statu Moscovitico där uttryckligen anges som 
»Mss. i Kongl. Maj:ts och Riksens Archivum». 
