NÅGRA RANGFRÅGOR VID UPPSALA 
UNIVERSITET 
VID TIDEN FÖR ERIK BENZELIUS D. Y:S UTNÄMNING 
TILL BIBLIOTEKARIE 
Av AKSEL ANDERSSON 
yi kademistatens rang inbördes och i förhållande till ämbets- 
/ \ och tjänstemän samt övriga medborgare i universitetssta- 
X \.den var ordnad genom de akademiska konstitutionerna i 
kap. 10 »De processionibus et sessionibus», men i de av Kungl. 
Maj:t på i6oo-taIet utfärdade allmänna rangordningarna voro 
professorerna däremot alls icke upptagna och hade således icke 
kommit i åtnjutande av någon fastställd rang i samhället utan- 
för universitetet.' Man kan icke förtänka de lärde herrarne, 
att de i en tid, då rangen spelade en så betydande roll i det en- 
skilda såväl som i det allmänna livet och då utfärdade rangord- 
ningars åsidosättande t. o. m. var strängeligen förbjudet, kände 
både sig personligen och ämbetet tillbakasatta, när obetydligare 
och yngre personer än de på ett sårande sätt togo försteget fram- 
för dem." Då i konsistorium den 2 och ånyo den 7 mars 1696 
' Konstitutionerna 1625, 1626 och 1655 äro utgivna av Annerstedt, de båda 
första i V psala universitets historia, Bihang i, s. 23g ff. och 255 ff., de av 1655 såsom 
universitetsprogram 1890. — Den liär närmast åsyftade förnyade allmänna rang- 
ordningen utfärdades den 21 febr. i6g6 i två på ett par undantag när ordagrant 
Hkalydande upplagor, enligt rubrikerna för »Betiente uti Lifland» och för »Betiente 
uti Est- och Ingermanland», men dock av allmängiltig karaktär; de äro tryckta i 
Stiernmans ekonomiska Samling, 5, s. 561 och 565. I ett k. brev d. 18 september 
1695 förklaras, att de, som äro nämnda i rangordningen, hava företrädet framför 
dem, som ej äro däri nämnda. (Stiernm.^n, 5, s. 530.) 
- I 1655 års konstitutioner heter det i kapitlet om rangordningen inom universi- 
tetet: »nemine temere hunc ordinem cujuscunque sit conditionis interrumpente». Rang- 
