NÅGRA RANGFRÅGOR VID UPPSALA UNIVERSITET 383 
Excell?f Hr Cantzlern medelst sin nådige skrifwelse har behagadt begiära Ed. 
Magnif. oc Ven. Consistorii betänckiande om en Bibliothecaries rum oc stelle 
bland andre thenne Kongl. Academiens Ledamöter, har jag hörsambligast un- 
derkastadt mig Ed. Magnif. oc V. Consist. godtfinnande. Med någon Supplique 
har jag icke welat wara beswärlig, som ther inte kan andragas aff Kongl. För- 
ordningar, som icke hos Ed. Magnif. oc Ven. Consist. är i friskt minne, oc hwad 
hälst till Academiens nytta oc lustre kan lända Ed. Magnif oc Ven. Consistor. 
aldrig underlåtit hos wår Allernåd. Konung oc Illustriss. Cancellarium att i diu- 
peste underdånighet anmäla, men som Hr Räntmestaren Rommell har ingifwit 
sin skrifft, ther uti han begiärer, att Ed. Magnif. oc Ven Consistorium ju inte 
måtte hos hans Excel. Hr Cantzlern gifwa något sådant förslag, ther igenom Ränte- 
■mestare ämbetets heder kunde blijwa förringat och han degraderad, thet är att en 
bibliothecarius här må hafwa rummet för sig, emedan Kongl. Constittitionerne 
annat förordna, han, Hr Räntmestaren, länge tient Kongl. Academien, och hans 
ämbete i många niåhl swårare är ens bibliothecarii, har jag meent min skiyldigheet 
wara för then beställning K. W^ allemådigast mig anbefalt hos Ed. Magnifi- 
cence oc V. Consist. i kårthet insinuera, med hwad fog thetta alt anbringas, 
oc att till Academiens oc Bibliothequets, som thet nu för tijden är, wälstånd 
länder, att en bibliothecarius hafwer ett annat rum, om K. MH så i nåder skulle 
täckas förordna. Kongl. Constitutioneme wördar jag effter min eed oc troheets 
plicht med diupeste underdånighet, oc tilläggia the Ouéestori rummet näst 
effter Professores. Ja, Konung Carl XI i glorwyrd. åtanka confirmerade wid 
sahl. Hr Hallenstedts äntrade till Räntmestare ämbetet Konung Gustaf Adolphs 
i glorwy. minne Constitutioner i sådant måhl, att om Ou»stor wore litteratus, 
skulle han hafwa rummet bland Professores philosophi;e, som oc då skiedde med 
högl. Hr Prof. Arrhenio oc bemtf sahl. Hr Hallenstädt.' Men med hwad fog 
kan Hr Räntmest. anföra thetta senare för sig, oc beropa sig på sine Anteces- 
sorers exempel, när samma Kongl. Constitut. expresse giöra åtskildnad emellan 
them, som ingen wettenskap hafwa i studier, oc studerade Räntmestare? Sedan 
Högstb^ Konung Carl XI kom uti then nådigste tanka att låta Constitutioneme 
blifwa under händer tagne till att pndras, blef Academien gifwen en ny Staat 
1696^ oc ther uti sättes Qusestor effter Bibliothecarium; sådant försäkrar Hr 
' Kungl. brevet den 2g nov. 1687 till kanslern förordnar, att den till professor 
i historia utnämnde räntmästaren Jacob Arrhenius skulle ha rang och ställe i filo- 
sofiska fakulteten efter fullmakts datum på räntmästaretjänsten, samt att Arrhenii 
efterträdare såsom räntmästare magister Petrus Halenius (adlad Hallenstedt) »i 
anledning av Gustavianska konstitutionerna [1626] och det, som för detta är förord- 
nat och praktiserat vordet med räntmästaren Verelius . . ., men besynnerligen för 
det han för sina studiers skull haver vunnit honores magisterii», skulle ha säte och 
ställe bland filosofiska fakultetens professorer efter fullmakts datum såsom ränt- 
mästare. 
'' Den senaste staten var vid detta tillfälle av 1699, tryckt i Annerstedts 
Bihang 3, s. 36. Däri var i ifrågavarande hänseende samma ordning iakttagen 
som i (den efter några månader återtagna) staten av 1696. 
