384 AKSEL ANDERSSON 
Räntmest. på twenne stellen uti sin skrifft wara skiedt genom Hr Cammare- 
rarens egit godtyckjo, dragande till skiähl, att utaff Professionibus Philosophia- 
Mathematica står främst, Logica oc Politica senst, ther dock alla Profess. philo- 
sophia hafwa lijka rang som the äro åldrige i tiensten. Men thet bewisar intet, 
emedan namnen ju inte kunde skrifwas inn uthi hwar annan, oc Professionerne 
af en facultet skulle på något sätt recenseras. Hade inte Hr Cammareraren fådt 
befallning från högre orth, hade wisserligen tiensterne i then nva Kongl. Staaten 
så blifwit antecknade, som the funnos i then förre, oc ingen anseende giordts, 
att sahl. Hr Secret. Obrecht dä war tillika bibliothecarius\ i anseende till en 
sådan förändring uti Academ. Kongl. Staat har ock H. Exci! Hr Cantzlern 
uti sin ofvan^E skrifvvelse welat inhemta Ed. Mag. oc Ven. Consistorii betänck- 
jande. I thet öfrige blijr man nogsamt under-rättadt om K. M^ allernådigste 
wilie utaf the conciperade nya Constitutionerne, hvvilcka wij förmodeligen nu 
hade underskrefwne, om intet Kongl. M*^'- hastige afresa emot sitt Rijkes oc 
wåre fiender sådant hindrat, oc sätties ther bibliothecarien näst Hrr Profes- 
sorerne, förr Ridderskapet oc Adelen, men Ou;estor effter them lijka med Hr 
Slåtzfougden, som the äro åldrige i tiensten." Att Hr Räntmestaren 2. beropar 
sig på sin 37 åhrs giorde tienst wid thenne Academien, så är ju orimligit at nämna 
om någon rang näst Professores för the 27 åhr Hr Räntmestaren här tient för 
Bookhållare. 3. säger Hr Räntmestaren, att en hibliothecaries hestellning är 
många resor lättare än en Räntmestares, här wid Academien. Thetta förklenandet 
att widlöffteligen wederläggia behöfwer jag inte inför Ed. Magnif. oc Ven. Con- 
sistorium, som ingen är som icke nogsamt weet, huru mycket fordras af en rätt 
bibliothecario. Han måst ju så mycket möjeligit är äga en wettenskap aff 
alla scientiis, wara mächtig åtminstone the lärde språken oc the förnämste 
Europeiske, hafwa notitiam cujusvis generis librorum oc mycket mera, som 
mine Hrr Antecessorer gifwne fullmachter tijd effter annan utwijsa. Oc är 
rätt underligit, att Hr Räntmest. will understa sig här uti giöra ett jämförande 
' Sedermera sekreteraren i kanslikollegium Elias Obrecht var »då» (1696) profes- 
sor Skytteanus och tillika bibliotekarie. Räntmästaren påstår i sin inlaga, att kam- 
reraren hade i staten placerat bibliotekarien näst efter professorerna, således före 
räntmästaren, därföre att bibliotekarien då var professor. Det är härpå Benzelius 
syftar. Samma skäl hade för övrigt kunnat anföras i fråga om staten 1699, då pro- 
fessor Laur. Norrmannus var bibliotekarie. — I staterna 1648, 1655 och kanslersför- 
slaget 1670 är anordningen en annan: bibliotekarien Loccenius står i dem alla såsom 
f. d. juris professor bredvid dessa; räntmästaren, som 1648 och 1655 ej var professor, 
står då näst efter filosofiska fakultetens professorer, men 1670 står räntmästaren 
Verelius såsom professor bland sistnämnda professorer efter tjänsteåldern. Se An- 
NERSTEDT, 2: I, s. 13, not 2, ävcnsom Bihang i, s. 394, Bih. 2, s. 26 och 138, samt 
Bih. 3, s, 37. 
- Denna Benzelii framställning stämmer ej rätt med det, icke slutredigerade, 
kommissionsförslag till nya konstitutioner (UB mskr. N 60), varom Annerstedt, 
2: 2, s. 4 ff., berättar. Från Uppsala har måhända annat förslag till lydelse av kon- 
stitutionernas kap. 10 förelegat. 
