450 SAMUEL E. BRING 
enhet och en särskild avdelning, vilken så gott som helt och 
hållet, utom möjligen det allra äldsta beståndet, förvärvats 
genom byte, har jag ansett det lämpligt och förenat med 
intresse att försöka bestämma storleken och omfånget av denna 
dissertationsavdelning. Till denna har också räknats de avhand- 
lingar från Åbo och Helsingfors, som visserligen tillhöra svenska 
tryckavdelningen men dock kommit till biblioteket genom byte. 
Hela längden utgör i löpmeter 964.76. Att exakt uppgiva huru 
många skrifter dessa nära 1,000 m. rymma, är naturligtvis omöj- 
ligt utan en räkning stycke för stycke, och det har tiden ej med- 
givit. Därför har jag måst nöja mig med en approximativ upp- 
skattning. Dissertationsavdelningen är uppdelad i flera under- 
avdelningar såsom t. ex. diss. -samlingen efter ämne, diss. -sam- 
lingen efter land, en avdelning för universitetsprogram, en för 
skolprogram o. s. v. Varje underavdelning är uppmätt för sig, 
och för densamma har uträknats, huru många skrifter i medel- 
tal belöpa sig på en meter eller stundom en halv. Detta medeltal 
växlar ganska avsevärt, såsom följande tablå över franska théses 
ger vid handen. 
Théologie i medeltal per meter 17g 
Droit » » » » 73 
Médecine » » » » 216 
Pharmacie » » » » 183 
Lettres » » » » 95 
Sciences » » » » 130 
Efter en dylik beräkningsgrund uppgår antalet till den syn- 
nerhgen imponerande summan av 225,160 st. skrifter. Här- 
vid bör dock märkas, att till omfånget större dissertationer (fram- 
för allt franska medicinska) förr ofta bundos och placerades på 
bokavdelningen. På samma sätt förfares ännu med de ameri- 
kanska dissertationer, som numera i ett ganska stort antal hit- 
komma bundna. Det torde därför — och även av andra skäl — 
icke vara oberättigadt att anse den approximativt beräknade 
summan för låg.^ Kanske kommer man sanningen närmare, 
' Är 1885 utgjorde det influtna akademiska trjxket, enligt årsredogörelsen 
s. 39, 261 1 nummer, vUkas längd upptog omkring 7 m. Enligt denna proportion 
