466 HJ. LUNDGREN 
Hela övervåningen upptages för övrigt blott av »Stora Biblio- 
theques Sahlen» med fyra fönster på fasaden och ett på gaveln. 
Profilritningen anger här väggarna indelade i hyllfack, åtskilda 
genom pilastrar och över varje fack en medaljong, antagligen 
för porträtt av lärde män. Det hela är gjort med mycken smak, 
och ritningarna, som äro osignerade, förefalla vara uppgjorda av 
en framstående arkitekt. Ernst E. Areen skriver i ett utlåtande 
(1918) angående förhållandet mellan de i Kungl. Byggnadsstyrel- 
sen befintliga ritningarna och de i Uppsala universitetsbibliotek 
härom; »Det konstnärliga utförandet tyder på att de författats av 
Överintendenten, frih. C. F. Adelcrantz ...» I detta samman- 
hang kan nämnas, att Adelcrantz uppgjort ritningar även för ett 
annat hus i Norrköping, nämligen det ännu kvarstående gamla 
Tullhuset. På Uppsalaritningarna finnes intet, som antyder att 
de uppgjorts för Liden — det är från K. Byggnadsstyrelsens 
identiska kopior, denna uppgift kunnat hämtas genom en å dessa 
senare tillkommen överskrift; »Prof. Lideens Bibhotheksbyggnad 
i Norrköping». 
Intet finnes heller som anger vid vilken tidpunkt ritningarna 
utförts. Areen gissar på slutet av 1770- eller början av 1780- 
talet »i varje fall ej före 1776, enär Liden detta år tillades pro- 
fessors n. h. o. v.». Men skulle man ej kunna komma tidpunkten 
ännu närmare genom att tänka dels på tiden för Lidéns flytt- 
ning till Norrköping och dels på hans stora bokdonationer? Före 
1777, det år då han slog sig ner i Östergötlands största stad, kan 
han ju knappast ha varit betänkt på att här bygga ett bibliotek, 
och år 1779 skedde den stora donationen till Uppsala. Visserligen 
hade han även senare stora boksamlingar kvar, men knappast 
av sådant omfång, att en särskild byggnad för dem varit behöv- 
lig, och man får väl antaga, att Lidéns avsikt varit att till det 
publika biblioteket skänka sina egna böcker. Biblioteksprojek- 
tets skala anger, att byggnaden beräknats trettio alnar lång och 
bredden ungefär 14 alnar. »Stora Bibhotheques Sahlen», som 
upptar nästan hela övre våningen, skulle då blivit ganska stor 
och rymlig. Det förefaller därför rätt sannolikt att projektet 
tillkommit något av åren 1777 — 1779. 
