NORDINSKA HANDSKRIFTSSAMLINGEN 479 
annat håll har jag ej heller påträffat. Jag måste därför inskränka 
mig till att utan vidare kommentarer anföra hans uppgift.' Jag 
tilltror mig alltså ej heller att avgöra, om den förut nämnda, 
av Gahm Persson skrivna förteckningen, vars nummer åtmin- 
stone i ganska stor utsträckning återfinnas i Nordinska samlingen, 
verkligen, såsom katalogisatorn förmodar, upptar hans egna, av 
Nordin förvärvade manuskript. 
Enligt den förut omnämnda kataloganteckningen återfinnas 
i Nordinska samlingen de flesta av de handskrifter, som äro upp- 
tagna i förteckningen över Gyldenstolpeska och Ehren- 
steenska arkivet av år 1759. Dessas identifiering vållar icke 
samma svårigheter som de Ekholmskas. De utgöras nämligen 
till övervägande del av kanslipresidenten greve Nils G y Iden- 
st olpe's (■[■ 1709) och hans familjs korrespondens, vartill ansluter 
sig hans svärfaders, kungliga rådet Edvard Ehrensteen's 
(f 1686), brevväxling. Tillsammans fylla dessa brevväxlingar 
32 stora foliovolymer och en kvartvolym (N 442 — 473 och N 
993). Härtill komma fem folio volymer Gyldenstolpes diploma- 
tiska koncepter och övriga diplomatiska akter i N 431 — 436. 
Dessa Gyldenstolpes av forskare mycket utnyttjade papper'' 
utgöra väl det värdefullaste i hela den Nordinska samlingen. 
Den omtalade förteckningen i N 82 upptar emellertid åt- 
skilliga nummer utom de nu nämnda. Att åtminstone något 
härav finnes i Nordinska samlingen är säkert. Sålunda är för- 
teckningens II: 6 'Stiernhielmii Meditationes de principiis uni- 
versi' säkerligen identisk med N 539 c. 
Hur ha nu dessa Gyldenstolpeska papper och handskrifter 
kommit i Nordins ägo? Beträffande en av dem, N 244 'Hand- 
lingar i svenska historien', lämnar en anteckning av Nordin' 
upplysning. Enligt denna har handskriften i fråga, som tillhört 
Ehrensteen, av Nordin inköpts på Gyldenstolpeska bokauktionen 
' Katalogens uppgifter ang. förteckningarna i N 82 äro visserligen inte i alla 
sina detaljer riktiga (se nedan s. 494), men å andra sidan förefaller det inte troligt, 
att en sådan uppgift som denna kunnat lämnas utan att ha någon grund. 
^ Bl. a. har F. F. Carlson använt dem i stor utsträckning för sin Sveriges his- 
toria under konungarne af pfahiska huset. Se särskilt företalet till Del 3. 
' I själva handskriften, bl. 93. 
