SAMLINGEN AV NYISLÄNDSK LITTERATUR 573 
samt andliga dikter. Bland de senare kunna nämnas samlingar 
av Hålfdän Einarsson, Porläkur I'orärinsson och Por- 
geirr Markusson. Men man börjar även sörja för folkets 
behov av profan läsning. Till en början gör man försök med 
tryckning av en del av fornsagorna (Nokkrer marg-frooder 
Sögu-f^aetter 1756 och Agijetar Fornmannasögur s. å.,)' och till och 
med en romanbok ser dagen i översättning, den s. k. svenske 
Robinson Gustav Landkrons historia (efter tyskt original). Men 
framför allt är det tidens »nyttighets»strävan, som tar sig 
uttryck. Flera framstående män ägna sig åt upplysningsverk- 
samhet bland sina landsmän i praktiska ting, särskilt vad jord- 
bruk och boskapsskötsel angår. Bland dessa kunna nämnas 
Eggert Olafsson, författare till en 'Lachanologia edur Mat- 
urtabok', Khvn 1774. Han är även författare till en egendomlig 
lärodikt i tidens smak, 'Bunadar-Baalkur . . . um daglegt Buska- 
par-Lijf Islendinga', 1783.- Andra författare i samma riktning 
äro Olaus Olavius, som utgett en bok om färgning 1786 samt 
en räknelära 1781, samt Björn Halldörsson ('Atli edr Raada- 
giordir Yngismanns um Bunad Sinn', 1780). — Särskilt verksam 
som författare är sysselmannen Magnus Ketilsson, som ut- 
givit en rad skrifter, delvis med synnerligen originella titlar 
('Hestabit er hagaboot', 1776, 'Heidner eta hrossakiöt. — Hvenser 
aa ad fara ad slaa', s. å., m. m.) — Även skolböcker i olika ämnen 
utkommo efter hand. 
En särdeles betydande verksamhet utövade Justitiarien Mag- 
nus Stephensen, som bl. a. utgav de första tidskrifterna på 
Island, 'Minnisverd Tidindi' och 'Klaustur-Posturinn'.^ 
Han var även författare till den egendomliga, men värdefulla 
skildring av Islands historia under 1700-talet, som bär titel 'Eptir- 
' Då 1756 Nokkrer margfrooder Sögu-Patter utkom, hette det i företalet, att 
landet var mycket välförsett med andliga böcker, »so af jaeim somu er ecki einasta 
hvert Hws . . . fullt, helldur og einnig liggur her aa Biskups Stoolnum Fiöllde mikill 
af J5eim somu Bookum oselldar.» För att då tryckeriet ej skulle stå stilla, hade 
man börjat utgiva sagor. 
' Eggert Ol.\fsson har även författat en isländsk rättstavningslära: Stiiti 
Agrip ur Rettrita-Bok Islendinga, 1762. Den synes ej vara trj'ckt, men finnes 
i en prydlig utskrift i Arpis samling. (En föreg. ägare är Geo. Stephens). 
' Vx Rafns donation ha vi fullständiga ex. av dessa. 
