DE UTLÄNDSKA TIDSKRIFTERNA 6oi 
Ständiga samlingar av utländska periodiska publikationer bättre. 
Det återstår då att se, om även andra skäl tala för utgivandet 
av en sådan. 
En bibliotekskatalog, som i första rummet tar sikte på all- 
mänhetens behov, måste också taga största möjliga hänsyn till 
de förutsättningar att begagna den, som publiken besitter. Sär- 
skilt gäller detta en tidskriftskatalog. Som bekant kan man 
välja många olika ord i en tidskriftstitel till uppslagsord i en 
katalog — ja till och med ord som icke alls finnas. Så är t. ex. 
fallet med British Museums förtjänstfulla kataloger över Acade- 
mies och Periodicals, där skrifterna placerats på utgivningsorten. 
Men då det engelska bibliotekets tjänstemän och än mindre dess 
publik icke kunna veta, var en förut alldeles okänd tidskrift utges 
eller ett obekant sällskaps sekretariat är beläget, så upptager 
katalogen alla nödiga hänvisningar från huvudord, som vanligen 
användas vid citat. I den svenska accessionskatalogen, där 
i fråga om lärda sällskaps m. fl. skrifter en princip följes, som står 
den engelska rätt nära, har man emellertid av naturhga skäl 
icke kunnat i de för varje år utkommande katalogerna införa 
dylika hänvisningar. Till följd härav har särskilt publiken 
ganska svårt att finna de publikationer som önskas. Lägges 
härtill att det för en noggrann information, huruvida och var en 
tidskrift finnes, fordras att slå i flera olika kataloger och register, 
så kan undersökningen, även då den lyckas, bli ganska tidsödande. 
Behovet av en tidskriftskatalog framträder naturligtvis högst 
olika hos publiken i ohka bibliotek. Klart är, att det skall visa sig 
särskilt starkt hos forskare, som arbeta med vetenskapliga spe- 
cialuppgifter av ena eller andra slaget. Man behöver blott erinra 
sig, i huru hög grad själva resultaten av forskningarna publiceras 
i tidskrifter.' Visserligen vända sig forskarna särskilt i fråga om 
' I några av de första bibliografierna i Uppsala universitets matrikel ht. 1916 
fördela de sig på följande sätt; O. Almgren (arkeologi) — 54 tidskriftsnppsatser, 8 i 
andra polygrafer, 7 enskilt utg., varav ett i en seriepublikation; A. Appellöf (zoologi) 
resp. 28, 3, 3 (i); L. Backman (fysiologi) 39, i. 8; B. Beckman (fysik) 17, o, i, (även i 
tidskr.); J. E. Berggren (teologi) 28, 2, 4 (3 även i tidskr.); Ö. Bergstrand (astronomi) 
46, I, 4 (i); E. Björkman (modern filologi) 51, 7, 9 (i även i tidskr., 6 i serier); 
S. J. Boethius (historia o. statskunskap) 17. .5. 27 (4^- l^et bör anmärkas att vissa 
