6o2 JONAS l:son samzelius 
humanistiska studier till annan litteratur än vetenskapliga perio- 
dica, men trots detta är dock procenten begagnade tidskrifter 
ganska hög. Den som är intresserad av frågan kan ju undersöka 
t. ex. en årgång akademiska avhandlingar vid universitetet, 
och han skall snart finna, att även humanisterna i hög grad 
använt sig av periodisk litteratur, i ett fåtal fall dock mest sven- 
ska tidskrifter. För en biblioteksman är det naturligt att vända 
sig direkt till lånesedlarna. Av iakttagelser över dem vill det sy- 
nas, som om antalet utlånade tidskriftsband skulle utgöra mellan 
fjärdedelen och hälften av samtliga boklån.' 
Det sagda torde vara tillräckligt för att fastslå forskarnes 
klart framträdande behov av en särskild tidskriftskatalog. Men 
nyttan av en sådan för biblioteksförvaltningen torde också ligga 
i öppen dag. För kontrollen av accessionen skulle det ofta 
vara väsentligt bekvämare att använda interfolierade exemplar 
a\- denna katalog än de nu brukliga journalerna. Vid antikva- 
riska anbud kunde man omedelbart se, vilka luckor, som finnas i 
samlingarna-, liksom också huruvida skriften förut finns i svenska 
bibliotek. För den interurbana lånerörelsens utveckling är den 
egentligen en grundförutsättning. Vilken lättnad det skulle 
\'ara för tjänstgöringen i låneexpeditionen med en tryckt katalog 
i stället för de många tusentals blad, som nu användas, behöver 
icke särskilt framhållas. Även låntagarna kunde underlätta 
arbetet genom att själva undersöka, om de önskade tidskrifterna 
finnas eller icke. Arbetsbördan skulle kunna minskas ännu 
mera, om signaturerna, såsom i flera utländska bibliotekskataloger, 
kunde tryckas i själva katalogen. Böckernas plats i de svenska 
av tidskriftsuppsatserna ocli de enskilda arbetena icke äro av vetenskaplig karaktär. 
Inga översättningar äro medräknade. 
^ En dag denna höst, dä samtliga hemlån för några akademiska lärare genom- 
gingos, fördelade de sig på följande sätt: en teolog 60 vol., varav 13 tidskriftsband, 
en jurist resp. 182 och 42, en medicinare 444 o. 328, en annan med.' 28 o. 26, en klas- 
sisk filolog 63 o. 20, en modern filolog 92 o. 21, en historiker 93 o. 4, en annan histo- 
riker 26 o. 5, en arkeolog 510. ig, en fysiker g o. 8, en kemist 36 o. 2g, en geolog 243 
o. igi, en zoolog 141 o. 85 stycken. En liknande undersökning har gjorts av G. Leyh; 
se Zentralblatt f. Bibliothekswesen, Jahrg. 2g (1912), s. 247 o. ff. 
^ Man kan ju söka föreställa sig, vilka luckor i de svenska samlingarna som med 
hjälp av en sådan katalog kunnat fyllas i t. ex. Leipzig vid de förmånliga antikva- 
riska utbuden hösten 1919 och våren 1920. 
