DE UTLÄNDSKA TIDSKRIFTERNA 605 
hemska tidskrifterna, \ilka i de utländska katalogerna upptaga 
mesta platsen och vållat de största svårigheterna.^ Vidare är 
en ^•äsentlig del av själva titelkopieringen undangjord främst 
genom accessionskatalogerna men även genom utländska kata- 
loger och bibliografier, vilkas uppgifter även i övrigt kunna vara 
till god hjälp. Visserligen måste titelkopiorna grunda sig på 
själva skrifterna, men för uppläggandet av den bladkatalog, som 
blir nödvändig för uppgifternas insamlande, böra dock urklipp 
ur de nämnda publikationerna kunna användas. Den mest 
praktiska utvägen är väl nämligen här som i Preussen att låta 
det största biblioteket först förteckna sina skrifter och sedan sända 
katalogen till de övriga i och för komplettering. - 
Av andra erfarenheter, gjorda vid liknande utländska före- 
tag, torde några böra annoteras.' Överallt där man endast kun- 
nat utgiva urvalslistor eller förteckningar över löpande tidskrifter 
betonas önskvärdheten av fullständiga kataloger.^ Nyttan av 
katalogerna har blivit avsevärt större därigenom, att man sökt 
få med så många specialbibliotek som möjligt, även icke offent- 
liga sådana.'* Vidare har det visat sig så svårt att i praktiken 
avgöra, huruvida en serie är periodisk eller icke, att man allmänt 
medtagit även de vanliga seriepublikationerna och detta så 
mycket hellre som de ofta efterfrågas. För den svenska katalogen 
' Fram till är 1895 för Stockholm och 1900 för land.sorten äro de förtecknade i 
LuNDSTEDT, Svcriges periodiska litteratur, i — 3, Sthm 1895 — 1902. Då praktiskt 
taget alla svenska tidskrifter finnas i de tre största biblioteken och en särskild katalog 
knappast är behövlig under förutsättning att Lundstedts bibliografi fortsattes och 
då detta sista väl får anses som en tämligen självfallen uppgift för Kungliga Biblio- 
teket, har jag här alldeles bortsett frän dem. 
- Ledningen kan dock underlätta de andra bibliotekens arbete genom att lägga 
upp blad för alla periodiska skrifter i accessionskatalogerna, även dem som icke finnas 
i LTppsala. — Mindre bibhotek måste väl insända sina uppgifter. 
' Jfr företalen till katalogerna, Milkaus rec. av den österr. katalogen, i Zentralbl. 
f. Bibl.-wesen, Jg. 16 {1899), s. 71 — 78, R. Fick & W. Riedner, Ein Gesamtverzeich- 
nis der an den detitschen Bibliotheken laiifend gehaltenen Zeitschriften, i Zentralbl. 
Jg. 29 (1912), s. 364 — 374; R. Fick, Gesamt-Realkataloge, i Aufsaetze Fritz Milkau 
gewidmet (Lpz. 1921), s. 95 — iio, M. Laue, Der Zeitschriftemaal och Chr. Weber, 
Gesamtkatalog der preuss. ivissenschaftlichen Bibliotheken, i Fiinfzehn Jahre König- 
liche und Staatsbibliothek (Berl. 1921), s. 14 — 20, 25g — 272. 
' Se t. ex. Harnacks inledningsord till Gesamt-Zeitschriften-Verzeichnis. 1914. 
' Jämförliga äro i vårt land t. ex. Mosskulturföreningens i Jönköping och Bergs- 
lagets i Falun. 
